FLORA DE CATALUNYA 
Lleguminoses. 
G. 179.-Trifolium. 
llargues que'l tub, estandard oblong, més curt que'l calze, llegum bivalva, 
llevor ovoide, llisa. 
Geografia,—Boscos i llocs àrids i arenosos: Comuna al Vallès, Baix Empordà, St. Hilari, 
Figueres. — Abundant a Cadaqués (Trem.l), Campmany, Roses, Massanet de Cabrenys, 
Lladó, Requesens (Vay.), Llers, Cantallops, Cabanes (Sen.).—Maig-Juny. 

Trifolium stellàtum 
mg. — T. stellàtum L. 
(de stella, estel o estrella, per les lacínies del 
calze fructífer esteses en forma d'estel.) 
Sinonimia. — Trifol estrellat: casé. trébol 
estrellado, hopo de cabrillas. 
Anual, tronc de 5-25 cm., dret o ascendent, 
ramificat, cobert de pèls estesos, blans, blancs, 
a la fi rossos, fulles inferiors llargament pecio- 
lades, les superiors sentades, totes alternes, 
folíols petits, obcordato-cuneiformes, denticulats, 
piloso-pubescents, estípules ovato-obtuses, den- 
tades, flors albo-rosades, capítols globulosos, terminals, solitaris, llargament 
pedunculats, tub del calze acampanat, amb I0 nervis, piloso-sedós, gorja 
tancada per llargs pèls llanosos, lacinies lanceolato-acuminades, iguals, dre- 
tes, acrescents, esteses en estrella a la maturitat, glabres per dintre, 3-nerves 
i reticulato-venoses, I veg. més llargues que'l tub, estandard lanceolat, agut, 
quasi igual al calze, llegum bivalva, llevor ovoide, grossa, llisa. 
Geografia.— Camps, vores de camins i llocs àrids: Comuna pel litoral i al Vallès. Lla— 
dó, Besalú, Fornell (Vay.).—Abr.-Maig. 
NN NN mn 
AN Ta 
CIS 



Trifolium lappàceum 

720. — T. lappàceum L. 
(de lappa, pels capítols evissats, efecte de les 
pestanyes esteses d rígides de les lacínies del 
calze fructífer, que vecorda aquella planta com- 
Posta.) 
Anual, tronc de 1-3 dm., dret o ascendent, 
prim, ramificat, amb les branques divaricades, 
un poc pelut o glabrescent: fulles inferiors 
llargament peciolades, les superiors subsèssils: 
folíols oblongo-cuneiformes, truncato-denticu- 
lats, nerviats, pubescent-pestanyosos, estípules 
125 
