
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 184.-Astràúgalus. 
el tub, corol'la marcescent, estandard escotat, quasi el doble llarg que el calze, 
llegum exserta, ovoido-oblonga, coberta de petits pèls aplicats, apiculada, 
amb 2 llevors a cada cella, subglobuloses i dèbilment escotades. 
Geografía.—Llocs pedregosos i arenosos àrids del litoral: Cap de Creus, l'Escala i altres 
llocs del go f de Roses.— Vilanova de la Muga et alibi (Csta.), costes marítimes de Cadaqués 
i la Escala, platja de Pals, Bagur, r. (Vay.), Castelló d'Empuries (Bub.).—Maig.-Juny. 
744. — A. depréssus L. 
(llatí deprimere, depréssus, aplastal, per ser 
planta cespitosa P.) 
Perenne, de 53-15 cm., cespitosa, pubescent, 
rizoma dividit en branques escamoses que 
produeixen rosetons de fulles i peduncles ordi- 
nariament escapiformes: fulles llargament pe- 
ciolades, amb 9-1I parells de folíols bastant 
separats, petits, trasovats, truncats o escotats, 
estípules amplament ovato-acuminades, esca- 
Astràgalus depréssus rioses, flors blanguinoses, 9-I5 en capítols 
subglobulosos, clars, que s'allarguen un poc a 
la maturitat, peduncles m014 més curts que les fulles, calze acampanat, 
cobert de pèls negres aplicats, de lacinies linears, un poc més curtes que el 
tub, estandard ovat, escotat, més llarg que les ales trasovades, obluses, 
enteres, llegum cilíndrica, recta, reflexa, d'ap. 
de 2 cm., pubescent, a la fi glabra, atenuada 
i apiculada, amb un solc superficial a la 
sutura externa: llevors reniformes, llises. 

Geografia.—Roques i pastures de les altes munta- 
nyes: la Molina i la Cerdanya (Vay.), los Molines (la 
Molina) sub Puigcerdà (Bub.), Pir. central, a Prunera 
de la Vall d'Aràn (Llen.l).—Jul. 
745. — A. monspessulànus. L. 
(Per la seva patria: de Montpeller.) 

Perenne, de 1-2 dm., glabrescent, rizoma 
llenyós, ramificat, produint les branques per 
l'extrem rosetons de fulles i llargs peduncles escapiformes, fulles llargament 
peciolades, amb 1r0-20 parells de folíols el'líptics, obtusos, subescotats o 
mucronulats, estípules lanceolato-linears, acuminades, peciolars, flors Pur- 
(1) Amb denominació grega: TATELVÓG, humil. 
146 
