
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 184.-Astrúgalus. 
purines, rarament blanquinoses, en capítols ovoides, densos, a la fi racemi- 
formes, clars, peduncles ordinariament més llargs que les fulles, calze tubulós, 
amb alguns pèls curts i aplicats, de lacinies linears, Poc més llargues que la 
meitat del tub, estandard oblong, escotat, molt més llarg que les ales, que 
porten una dent sota l'àpex, llegum subcilíndrica, arquejada, de 2-3 cm., 
apiculada, pubescent, polisperma, sense solc a la sutura, llevors quadrangu- 
lar-reniformes, llises. 
8 chlorocyaneus Csta. — A. chlorocyaneus Boiss. et Reut. — Fulles amb 
20-25 folíols, calze cobert de pèls negres aplicats, corol'la violàceo-verdosa 
o d'un groc vermellós, llegums tacades d'un vermell de sang. 
Geografía.—Boscos, erms i paratges montuoso-calissos: Des del Vallès i Penedès a Ribes, 
Queralbs i Nuria. 
La 8 chlorocvaneus Csta, en totes les muntanyes del litoral i de l'interior, remontant-se 
(sec. Csta.) a Berga, Surroca, Olot et alibi.—Abr.-Juny. 
N. B. Té raó Costa a l'afirmar que la planta de Catalunya presenta totes les grada- 
cions entre la especie linneana i la boisseriana, perquè aquesta pugui subsistir. Per igual 
motiu creiem que amb dificultat pot sostenir-se ni com a simple var., com proposà Costa. 
746. A. incànus L. 
(del llatí: blanquinós, pel toment cano-sedós de 
la planta.) 
Sinontmia.-— Estaca-rossins. 
Perenne, de 35-15 cm., cano-sedosa, rizoma 
llenyós, tortuós, de divisions ajagudes, esteses 
en cercle, cobertes de les despulles de les 
fulles antigues, terminades en rosetons de 
fulles, amb 1-2 peduncles escapiformes de 
53-10 cm.:, fulles llargament peciolades, amb 
ie 6-I0 parells de folíols ellíptics o trasovats, 
incano-sedosos, especialment pel revers, trun- 
cato-subescotats o mucronulats, estípules lanceolato-linears, peciolars, flors 
purpurines o àlbido-violàcies, 8-20 en capítols ovoides que s'allarguen a la 
maturitat, peduncles tant o més llargs que les fulles, calze Zubulós, cobert 
de petits pèls negres, aplicats, de dents linears, iguals a la tercera o quarta 
part del tub, estandard oblong, escotat, molt més llarg que les ales obtuses 
i enteres, llegum cilíndrico-arquejada, de 15-20 mm., ascendent, molt pu- 
bescent, apiculada, superficialment assolcada per la sutura superior o 
ventral, polisperma, llevors 4-5 a cada cel'la, reniformes, no quadrangulars. 

Geografia.— Llocs secs i estèrils de la part occidental i nord: des de la plana d'Ancosa a 
Valldeperes, Riu de Boix, Sta. Coloma de Queralt, Tous, Igualada i altres llocs de la 
Segarra, Nuria, cap a Fontalba, — Manresa, Sampedor, Sallent (Salv.l, Csta.l), Prats de Rei 
147 
