A il 

FLORA DE CATALUNYA 
Lleguminoses. G. 184.-Astràgalus. 
ze, d'ungla molt curta, ales oblongues, poc més curtes que la carena molt am- 
pla, trasovato-triangular, obtusa, llegum inclosa, globuloso-trígona, coriàcia, pe- 
luda, assolcada per l'esquena, apiculada, 2-4-sperma, llevors grans, reniformes. 
Geografia.—Llocs secs i àrids: de Lleida a Mollerusa (Salv.t), Alcano i altres llocs de les 
Garrigues (vidi in Hb. Gonz.l), Cervera, Tàrrega, Talladell et alibi, de l'Urgell i la Segarra, 
la Escala i altres llocs de l'Empordà (Csta.), Prats de Rei (Puigg.i) Sallent, ap. de la Ga- 
varresa, r, r. (Puj. C.).—Maig-Jul. 
749. A. giycyphyllos L. 
(grec qhunbç, dolç, i òiioy, fulla, per la sen- 
blança de les fulles amb les de la regalecia Ò.) 
Sinommia. — Cas. Hierba de S. Lorenzo: 
falso orozuz. 
Perenne, tronc de 5-10 dm., ajagut, flexuós, 
angulós, glabre, fulles peciolades, amb 4-6 pa- 
4 rells de folíols grans, prims, el'líptico-ovats, 
RA H estípules relativament petites, lanceolato-acu- 
Astràgalus glyeyphyllos minades, flors d'un groc verdós, mitjanes, nom- 
broses, acompanyades de 2 bracteoles setàcies, 
en capítols ovoides, després oblongs, peduncles 2 vec. més curts que les fulles, 
calze acampanat, glabre, dents linears, més curtes que el tub, estandard ovat, 
escotat, més curt que les ales, un poc més llarg que la carena, 3-4 veg. més 
que el tub: llegum cilíndrico-trígona, arquejada, 
acuminada, glabrescent, assolcada a l'esquena, 
polisperma, llevors reniformes. 

Geografia.—Boscos i llocs herboso-umbrosos: Des 
de la costa a la cordillera superior del Vallès, a la Font 
de la Pola, Sta. Fe del Montseny, S. Hilari i Montsolí: 
Ribes, Queralbs. — Vich (Masf.), Nuria, Olot (Vay.), Gi- 
rona, Cabanes (Sen.), la Sellera (Cod.), Vall d'Aràn, 
Port de la Picada, Artiga de Lin (Zett.), les Bordes, 
Viella, Arties (Llen.).—Juny-Ag. 
q50.:— A. Cicer. L. 
(cicer, el cigró o ciuró, per la llegum inflada 
més o menys semblant a la d'aquella planta, 
també lleguminosa.) 

Astràgalus Cicer 
Perenne, tronc de 3-8 dm., ajagut, flexuós, verd, glabrescent, fulles de 
(1). Recordi's que la regalecia de muntanya és el Trífol. a/pinum, 
Aquesta denominació especifica resulta una mica estranya, tota vegada que la regalecia és la Glyeyrrbieu. 
149 
