
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 184.-Astràgalus. 
53-10 parells de folíols el'líptico-oblongs, obtusos o escotats, pubescents, es- 
típules petites, lanceolato-linears, les superiors soldades entre sí, les iníe- 
riors lliures, flors d'un groc pàl' id, nombroses, dretes, en capítols ovoides, 
espessos, que s'allarguen un poc a la maturitat, peduncles 47: oc més curts 
que les fulles, calze tubulós, cobert de petits pèls negres aplicats, de dents 
alenades, I veg. més curtes que el tub, estandard ovat, escotat, més llarg 
que les ales oblongues, obtuses, enteres, llegum exserta, ovoido-vesiculosa, 
bruscament terminada en bec alenat, coberta de pèls negres i blancs, assol- 
cada per les dugues sutures, llevors reniformes, orbiculars. 
Geografia.—Llocs incults i herbosos: a l'Urgell (Tex. ex Colm.), Pir. Or. (Rouy, Coste), 
Colliure (Gaut.). —Juny-Jul. 
751. — A. Austríacus L. 
(de Austria, per la seva habitació.) 
Perenne, de vizoma fort, vertical, tortuós: 
troncs de 1-3 dm., prims, difuso-ascendents, 
verds, glabrescents, fulles de 6-I0 parells de 
folíols linears, petits, truncats o escotats, estí- 
pules lanceolato-agudes, petites, lliures, flors 
petites, d'un blau pàllid, amb la carena vio- 
lada a l'àpex, 8-24 en raims clars, ovoides, 
allargats a la maturitat, quasi el doble llargs 
que les fulles, bractèoles escarioses, calze acam- 
panat, cobert de petits pèls blancs aplicats, 
de dents triangulars, iguals a la tercera part del tub, estandard obcordiforme, 
estriat, 3 veg. més llarg que el calze, un poc més que les ales bífides i de 
lòbuls desiguals, rodons, llegum linear-oblonga, 
subarquejada, de 1-1'5 cm., apiculada, super- 
ficialment assolcada a l'esquena: llevors ovoi- 
des, anguloses, escotades. 

Astràgalus Austriacus 
Geografia.—Boscos i llocs pedregoso-herbosos: Pla- 
na de Vich (Masf. in Hb. Cad.): Mosset, ap. de Prades 
(Pourr.).—Juny-Ag. 
752. — purpureus LamE. 
(del color de porpra: pel que tenen les flors.) 

Perenne, rizoma primet, ramificat, horizon- 
eieaI0a pa eie tal: branques de 1-15 dm., ajaguts o ascen- 
150 

