FLORA DE CATALUNYA 
Lleguminoses. G. 185.-Oxytropis. 
ovoides, densos, acompanyats de bràcties més llargues que els pedicels, 
lanceolato-acuminades, pestanyoses, peduncles escapiformes, més llargs que 
les flors, calze pelut, que s'esqueixa a la maturitat, amb pèls llargs, gro- 
guenes i altres de curts, negres, tots aplicats, de dents linears, 3 veg. més 
curtes que el tub, estandard oblong, escotat, molt més llarg que les ales, 
llegum ovoide (14-18 X 0-8 mm,), sentada, peluda, apiculada, acanalada per 
la sutura interna, embà incomplet, llevors reniformes. 
Geografia.—Roques i pastures de les altes muntanyes: Nuria, cap a Fontnegra, Coll de 
Pal, Pedró dels Quatre Batlles. —Morens, Costabona (Vay., Gaut.), vall d'Eine (Lap.) Set- 
cases, Carençà (Bub.), Port de Viella (Csta.), Vall del Juela (Timb.), Artiga de Viella, Port 
de Benasc, Coma Gireta (Llen.), Ruda (C. et S.).—Jul.-Ag. 
154. — O. pyrenàica G. et G. 
(de Pyrenaicus-Pyrenaei, Per la Seva habitació 
als Pirineos.) 
Planta de 35-15 cm., piloso-blanquinosa, 
branques del rizoma bastant llargues, primetes 
i ascendents, fulles llargament peciolades, de 
8-26 parells de folíols oblongs o lanceolats, 
acutiúsculs, estípules llargues, peciolars, lan- 
ceolato-linears, flors blaves, dretes, a la fi uni- 
laterals, 5-15 en raims globuloso-ovoides, 
densos, bràcties oblongo-lanceolades, més llar- 
gues que els pedicels, peludes, peduncles 
escapiformes, tant o més llargs que les fulles, calze pelut, de dents 3 veg. més 
curtes que el tub: estandard amplament ovat, escotat, d'un quart més llarg que la 
carena encorbada i llargament apiculada, llegums estipitades, ovalo-oblongues 
(12-6 x 5-0 mm.), peludes, penjants totes d'un 
mateix costat, assolcada per la sutura interna, 
embà incomplet, llevors reniformes. 

Oxytropis pyrenàica 
Geografia.— Pastures i roques de les altes munta- 
nyes: Pedró dels Quatre Batlles, al Bergadà. — Cim de 
Puigllançada, al Bergadà (Sen.l), Port de Viella (Csta.), 
cim de la Picada, pastures d'Artiga de Viella, Coma 
Gireta (Llen.l), Bassivé (Lap., Compú., Pujol J.1), Port 
de la Forqueta (Timb., Bub.), Penablanca, Maladetta, 
Castanesa (Zett., Gr. G., Isern, Bub.), Ruda (C. et S.).— 
Jul.-Ag. 
155.— O. Halléri Bunge. — O. uralen- 
sis DC. — Astragalus variabilis 7 seri- 
ceus Rouy. 

ac I53 
