a DA a Mel ad a ad a la a da al a a ll 
FLORA DE CATALUNYA 

Gènere 186. — PHACA L. 
(grec paxí O caxoc, llentía, altra lleguminosa mengivola, en Dioscor., per la forma 
de la llevor (),) 
Flors grogues, blanquinoses, blavenques o violàcies, en raims axillars, 
pedunculats, calze 5-dentat, de dents quasi iguals, acampanat, corolla ca- 
duca, estandard orbicular o bé oval, carena motxa, estams diadelfes, llegum 
exserta, pàtulo-reflexa, llargament estipitada, inflato-membranosa, unilocu- 
lar, generalment amb un embà incomplet format per la introflexió de la 
sutura inferior: herbes perennes de les altes muntanyes, de fulles imparipin- 
nades i estípules lliures. 
Flors grogues, llegum 1-locular, sense embà: troncs de 20-50 cm., fu- 
lles amb 8-15 parells de folíols . . . . . 750. Ph. alpina. 
1 4 Flors blaves o violàcies, almenys la carena, llegum 2-locular, amb 
embà incomplet, troncs de 8-15 cm., fulles amb 4-I2 parells de 
GRES al ot no ne Dl EES dE ee aa DN NC UE 
'Gorja del calze truncada molt obliquament, corol'la blanca, excepte la 
carena, que és violada a l'àpex i molt més curta que l'estandard, 
ales 2-lobades a l'àpex, 4-8 parells de folíols 757. Ph. australis. 
Gorja del calze truncada perpendicularment, estandard blavenc, ales 
blanques, enteres, carena violada, quasi igual a l'estandard, 8-I2 pa- 
sell de folol - Si .s i 58. Ph. astragalina. 
157. — Ph. alpina L. 
(per la seva habitació a les altes muntanyes, 
Alpes, ium.) 
Tronc de 2-5 dm., dret, fistulós, assolcat, 
pelut, molt fullós, ramificat, fulles peciolades, 
de 8-I5 parells de folíols oblongs o lanceolats, 
obtusos o subemarginato-mucronats, peluts, 
especialment pel revers, estípules linear-lan- 
ceolades, flors grogues, mitjanes, 6-12 en raims 


Phaca alpina 
(1). Ho deriven de çó), menjar, 
155 
