
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 186.-Phaca. 
unilaterals, clars, llargament pedunculats, calze cobert de petits pèls negres, 
amb la gorja truncada obliquament, de dents curtes, triangular-alenades, 
estandard orbicular, escotat, igual a les ales enteres i a la carena, llegum 
estipitada, molt inflada, subglobulosa, apiculada, membranoso-transparent, 
coberta de pèls negres, unilocular, sense embà, llevors reniformes. 
Geografia.—Roques i pastures de les altes muntanyes: Llocs elevats de la Vall de Ca- 
rençà, valls de Eine, Err i Llo (Compy.), Vall d'Eine (Pourr., Lap., Sen., ex Rouy).— 
Jul.- Ag. 
758. — Ph. australis L. 
(australis, meridional: per la seva habitació 
velativa.) 
Tronc de 8-15 cm., ascendent, simple, gla- 
brescent, fulles de 4-8 parells de folíols oblongs 
o lanceolats: obtusiúsculs o bé obtusos, mucro- 
nulats, estípules ovades o lanceolades, flors 
blanquinoses, amb la carena violada a l'àpex, 
8-16 en raims ovoides, un poc espessos, quasi 
unilaterals, llargament pedunculats, calze co- 
bert de pèls negres aplicats, amb la gorja 
tvuncada molt obliquament, dents linears, agudes, 
estandard ovato-escotat, més llarg que les ales oblongues, bilobades a l'àpex 
i molt més que la carena, llegum obovoide, estipitada, reflexa, unilateral, 
membranosa, subbilocular, embà incomplet, lle- 
vors orbicular-reniformes. 

Phaca australis 
Geografia. — Roques i pastures de les altes mun- 
tanyes: Coll de Pal al Cadí, altures de Nuria. — Costabo- 
na, Carençà (Gaut.), la Molina, Comabella, Nuria (Vay.), 
Valls d'Eine i d'Andorra (G. et G.), Cambredases, Coll 
de Nuria (Bub.), Coll de Bassivé (Puj. J.), Castanesa 
(Zett.).—Jul.-Ag. 
159. — Ph. astragalina DC. 

(derivat de astragalus o -um, pel seu aspecte 
semblant al d'aquesta planta.) 0 
Phaca astragalina 
Tronc de 8-15 cm., prostrato-ascendent, glabrescent, fulles de 4-8 pa- 
(1) Cf. Lupulina (Medicago). 
156 

