es al 
hi 

FLORA DE CATALUNYA 

Gènere 188. — COLUTEA L. 
(Grec xo2ovzéa O zohorréa, que deriven de z020ú0, mutilar, desmembrar, perquè creien els 
antics que en trencar-li les branques es moría, com sofrint una castració.) 
Flors grogues, bastant grans, 2-6 en raims axil'lars, un poc més curts 
que les fulles, calze acampanat, curt, 5-dentat, de dents triangulars, quasi 
iguals, pubescent, estandard orbicular, escotat, dret, ales estretes, falcifor- 
mes, més curtes que la carena truncada a l'àpex, estams diadelfes, estil ar- 
quato-ascendent, estigma lateral, llegum estipitada, inflato-vesiculosa, gran, 
ovoide, apergaminada, venosa, transparent, glabra, polisperma, llevors sub- 
lenticulars, llises, arbust de 2-3 m., dret, ramificat, pubescent, fulles impa- 
ripinnades, de 3-5 parells de folíols suborbiculars, venosos, glaucescents per 
sota, escotats, estípules molt petites, ovato-lanceolades, lliures, agudes. 
761. — C. arborescens L.. 
(llatí arboréscere, fer-se arbre, per ser planta 
arbustiva o mata. 8) 
Sinonima —Espantallops, cast. espantalobos, 
espantazorras, sietesayos, sonajas, garbancillo. 
Raça C. brevialata Lange. — Arbust de 
menys de I m., de 2-3 parells de folíols més pe- 
tits, el mateix que les flors, ales curtes, que so- 
lament arriben als "/ 4 de la carena i als 2/, de 
l'estandard, llegum més llargament estipitada. 

Colutea arborescens 
Geografia.—Costes calcàreo-argilenques, general, sense abundar molt, als boscos del 
litoral, Vallès i Bages. — General en terrenys caliços de tot el país (Csta.), Vich, r. r. (Masf.), 
la Sellera, Amer, S. Julià del Llor (Cod.). La raça C. brevialata Lange, als boscos de la cor- 
dillera interior. — Al Tibidabo (Sen.l). —Maig-Juny. 
(1) Cf. Frutescens, 
