
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CLFENCUES 
Gènere 196. — VICIA L. 
(Nom donat en Varro a una lleguminosa, i es fa derivar del celta gurig, d'on també 
la forma grega Zizí4,) 
Flors de color molt variat, axillars, solitaries o geminades o bé en 
raims pedunculats, calze tubulós-acampanat, 5-fid o 5-partit, amb el tub 
truncat perpendicularment o bé obliquament a l'àpex, estams ordinaria- 
ment diadelfes, estil deprimit, barbut sota l'estigma, llegum oblonga, beque- 
ruda, polisperma, llevors globuloses: herbes anuals o perennes, de fulles pa- 
ripinnades, terminades en circell simple o ramificat, estípules petites. 
(Flors solitaries o geminades, subsèssils —.. —..—.. . —.. 4... LO 2. 
lElorssengraims pedunculatsts aa om Gema sa ETT A 
Es regular, de divisions iguals, llegum sentada ..—.. . . . 8. 
tCalze irregular, de divisions desiguals, llegum estipitada ..—. . —8. 
Plantes perennes, glabrescents, de rizoma estolonífer, flors grans, d'un 
porpra violat, folíols truncato-mucronats, circell ordinariament sim- 
DESDERUIE ea i A 769. V. pyrenàica. 
Plantes anuals, per lo comú pubescents ESE qua ai ee EE 
Llegums de cares bonyegudes, groguenques a la maturitat, reticulato- 
venoses, folíols trasovats o bé oblongo-linears, escotats, mucronats, 
770. V. sativa. 
Llegums pedçares no DOnyegudes" , qu. . o sien ja a a la dE 
Flors i llegums aèries i subterrànies, de distinta forma, fulles inferiors 
amb 1-2 parells de folíols trasovato-escotats, sense circell, les supe- 
5 Ç riors amb 4-5 parells de folíols oblongo-linears, mucronats, amb cir- 
cel ramibtal ds SS lo da ee a ad TE VD CED: 
Flors i llegums totes aèries i d'una sola forma . 
168 
