
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CTE NGUES 

Llegum:noses. G. 196.-Vicia. 
(Raims pauciflors, peduncles molt més curts que les fulles —. . 14. 
 lRaims multiflors, peduncles tant o més llargs que les fulles... — 15. 
( Dents del calze desiguals, corol'la blavenca, estriada de porpra, es- 
tandard i llegum glabres, llegums dretes, negroses a la maturitat, 
14 783. V. sepium. 
i Dents del calze quasi iguals, corolla purpurina, estandard i llegum 
peluts, llegums penjants, groguenques a la maturitat, 
782. V. purpurascens. 
Flors d'un blau violat, calze glabrescent, de dents molt desiguals, 
plantes glabres, filaires, fulles amb circells ramificats, 
15 784. V. onobrychioídes. 
Flors blanquinoses, tacades de violat, calze pelut, de dents desiguals, 
plantes peludes, no filaires, fulles sense circells .. —. . . . 16. 
(Raims curtament pedunculats, iguals a les fulles, estil gruixut, barbut 
sota l'estigma: llegum oblonga, peluda, plantes blanquinoses, 
16 785. V. argéntea. 
Raims llargament pedunculats, més llargs que les fulles, estil prim, 
pubescent o eriçat a l'àpex, no barbut, llegum linear-oblonga, gla- 
bra: plantes verdes . —: . i'Meec de 9B6.0 VV. OEODUE: 
770. — V. pyrenaica Pourr. 
(per la seva principal habitació.) 
Perenne, rizoma cundidor, estolonífer, de 
branques subfiliformes, troncs de 2-5 cm., 
glabrescents, ajaguts o ascendents, ramificats, 
angulosos, fulles inferiors amb 1-2 parells de 
folíols trasovato-cuneiformes, mucronats, sense 
civcells, les superiors amb 3-5 folíols d'igual forma I 
i circell ordinariament simple, estípules semisagi- 
tades, enteres, flors d'un forpra violat, axil'lars, 
solitaries, grans, subsèssils, calze glabrescent, 
de divisions triangular-alenades, quasi iguals i 
Poc més curtes que el tub, estandard ample, llegum amplament linear, compri- 
mida, sentada, glabra, negrosa a la maturitat, llevors globuloses, llises, tacades. 

Vicia pyrenaica 
Geografia.—Pastures seques de les altes muntanyes: Comuna a Nuria i Puigllançada. — 
Solaneta de Costabona, Mórens, Comabella, la Toza (Vay.), Port i Vall de Benasc, Casta- 
nesa, Bassivè (Zett., Csta.). —Jul.-Ag. 
l'a ee i Ps a dé a 
