FLORA DE CATALUNYA 
Lleguminoses. G. 196.-V.c.a. 
71. — V. sativa L. 
(que's cultiva, l'especie principal.) 
Sinonimia. — Veces, les de llevor negra, 
garrofins, les de llevor blanquinosa, cast. al- 
garrobilla, alverja, veza, fr. vesce. 
Anual, tronc de 3-8 dm., angulós, flexuós, 
ramificat, pubescent, fulles de 5-7 parells de 
folíols trasovats o linear-oblongs, truncats o 
escotats, circell ramificat, estípules dentades, 
tacades, flors d'un porpra fosc, bastant grans, 
geminades o solitaries, subsèssils, calze gla- 
brescent, de divisions alenades, pestanyoses, quas: iguals, de la longitut 
del tub, llegum amplament linear, comprimida, bonyeguda, reticulato-venosa, 
sentada, glabra, groguenca a la maturitat, llevors globuloses, separades per 
teixit cel'lular: planta polimoría. 

Vicia sativa 
8B macrocarpa Moris. — V. Morisiana Jord.— Folíols grans (I0-I2 x 
20-24 mm.), trasovats, truncats o rosegats i mucronats, llegums de 350 
x 8-I0 mm., negroses a la maturitat. 
Raça V. cordata VValí. — Compresa entre la V. sativa i la V. angustifo- 
ha, presenta les flors més petites que la primera i més grans que la segona, 
divisions del calze més llargues que el tub, llegum quasi plana, llevors 
comprimides, folíols inferiors obcordats, els de les fulles superiors oblongo- 
cuneiformes, escofats, bilobats, amb un mucró més llarg que els lòbuls. 
Geografia.—Comuna, cultivada i espontània per les 
terres de conreu. 



Vicia amphicarpa 
La 3 macrocarpa Moris., per llocs herbosos de Mon- 
talegre i de Montcada, la raça cordala Rouy, pels sem-. 
brats del litoral i del Vallès. — Baix Empordà, la Garrotxa 
(Vay.), Pir. Or., Paulillas (Gaut.). —Maig. 
772.— V. amphicarpa Dorthes. 
(del grec dumpt-, de dos, doble, i uapnóc, fruil, 
al ludint a la forma diferent de les llegums 
aèries 4 subterranies) 
Anual, d'arrel prima, profunda, que produeix 
al collet branques subterrànies, primes, blan- 
171 
