aé ds Leal La a a A des 

ELORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 196.-Vicia. 
(Masf.), la Sellera (Cod.l), als voltants d'Alella (Cuní), Olot (Bolós. Hb.), Roses (Vay.), 
Vilarnadal (Sen.). 
La raça V. olbiensis Reut. et Shuttleiv, bastant comuna als boscos próxims a Terrassa, i a 
la cordillera litoral. —Maig.-Juny. 
774. —V. heterophylla Presl., var. de 
la V. sativa, apud Fiori. 
(Etepo- diferent, i çòNiov, fulla, per la diferencia 
de les fulles superiors i inferiors.) 
Anual, troncs prims, de 1-2 dm., prostrato- 
difusos, pubescents, fulles un poc peludes, les 
inferiors sense circell, de 2-3 parells de folíols 
obcordats o trasovats, escotats, les superiors 
amb circell simple, de 4-6 flors purpurines, 
petites, solitaries, subsèssils, calze de tub estret, 
dents més curtes que el tub, corolla estreta, 
llegum de 4 XX 30 mm., negra a la maturitat, dreta, glabra, una mica 
bonyeguda, llevors globuloses, llises, negroses. 

Vicia heterophylla 
Geografia.—Llocs secs i àrids: Premià de Mar (Sen. in Hb. Cad.).—Abr.-Maig. 
715.— V. angustifolia Roth, raça de 
la V. communis Rouy. 
(de angustus, estret, 4 folium, fulla, per la 
forma dels folíols. 
Anual, tronc de 1-6 dm., angulós, pubes- 
cent, dret o filaire, fulles de 4-7 parells de 
folíols oblongs, aguts, obtusos o escotats, 
mucronats, circell ramificat, estípules lanceo- 
lato-acuminades, amb un apèndix dentato- 
recorbat, ordinariament maculades: flors d'un 
veymell viu, grandetes, solitaries o geminades, 
curtament pedunculades, calze pubescent, ob- 
cònic, de lacinies lanceolato-alenades, pestanyoses, iguals al tub nervial, 
estil llarg, llegum subcilíndrica, no bonyeguda, sentada, oberta o dreta, 
negra, reticulada, glabra a la maturitat, polisperma, llevors elobuloses, peti- 
tes, llises, tacades, no separades per teixit cel'lular, planta polimorfa. 



Vicia angustifolia 
Geografia. — Llocs herbosos, des de la costa fins a la regió subpirenenca.—Maig-Juny. 
173 
