PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Lleguminoses. i G. 196.-Vicia, 
776. — V. peregrina L. 
(peregrinus, estrangery considerada així per 
Linneus, ja que no's troba en el Seu país.) 
Anual, troncs de 2-6 dm., prims, angulosos, 
drets o ascendents, ramificats, glabrescents, 
filaires, fulles de 3-6 parells de folíols linears, 
escotats, amb 2 lòbuls aguis separals per un 
mugró, circell ordinariament ramificat, estípu- 
les petites, semisagitades, enteres, no macula- 
des, flors d'un violat fosc, mitjanes, amb les 
ales blanquinoses, solitaries, breument pedi- 
celades, calze acampanat, pubescent, de lacinies 
lanceolato-acuminades, desiguals, les 2 superiors un poc més curtes, conni- 
vents, la inferior igual al tub, estandard ample, glabre: carena molt curta, 
llegum oblongo-compbrimida, de prop de 1 cm. d'ample, estibpitada, coberta 
de petits pèls aplicats, groguenca, penjant a la maturitat, llevors grossetes, 
globuloso-comprimides, llises, brunes, amb taques negres. 

Vicia peregrina 
B augustifolia Rouy. — Folíols molt estrets, subfiliformes, amb els lòbuls 
més marcats, llegum més petita. 
4 latifolia Rouy. — Folíols més amples, sublanceolato-linears, llegum 
més gran. 
subv. albiflóra Nobis. — Flors completament blanques. 
Geografia.—Camps i paratges herbosos: Comuna des del litoral al Vallès, Bages el alibi. 
—Prats de Lluçanès, Borredà, Maià, Sagaró (Vay.), Olot (Tex.), Fortià, Figueres, Llers 
(Sen.), al Vallès les dugues varietats, i la subv. albiflóra a Sallent (Puj. C.').—Abr.-Juny. 
771. — V. híbrida L.— V. Linnaei 
Rouy. 
(qualificada impropiament, nomen ineptum, 
perquè no hi ha tal hibridisme aquí, dedicada 
a Linneus 1707-1778). 
Anual, tronc de 2-5 dm., un poc piloso- 
erissat, dret, filaire, ramificat, fulles de 4-6 pa- 
vells de folíols oblongo o trasovato-cuneiformes, 
N N truncats o escotats, mucronulats, circell rami- 
Em i ficat, estípules molt petites, enteres o 2-loba- 
deis des, no maculades, flors groguenques, frequent- 

174 
n'es al at la es Da mal dé 
