TA 

FLORA DE.CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 196.-Vicia. 
circell ramificat o mucroniforme a les fulles inferiors, estípules grans, semi- 
sagitades, acuminades, inciso-dentades, les superiors peciolulades, flors grans, 
d'un blau violat, amb la carena més pàl'lida, 6-12 horizontals, en raims unila- 
terals, llargament pedunculats, clars, molt més llargs que les fulles, calze 
tubuloso-acampanat, pubescent, de divisions molt desiguals, les 2 superiors 
dentiformes, connivents, les altres lanceolades, iguals al tub, estandard glabre, 
llegums linears, comprimides (30 x 6 mm.), estibitades, penjants, glabres, 
bruneo-vermelloses a la maturitat, polispermes, llevors ovoido-comprimides, 
negres, tacades, llombrígol igual a la 3.2 part de la circumferencia. 
B anguslíssima Seringe. — Folíols molt estrets, més curts i aguts, planta 
més prima. 
Geografia.—Boscos i sembrats: S. Llorenç del Munt, Plana d'Ancosa, cap a S. Magí, 
al Bergadà, Fumanya, Rebost, cap a Puigllançada.-— Cap a Canet i la Murtra (Salv.l), 
Ardèvol de la Segarra, Gironella, Espunyola, muntanya dels Tossals (Puj. C.1), al 
Miracle (Marcetl), Ports d'Horta i Arnés (Bolós), la Cerdanya, Alp, Maranges (Vay.), 
Berga, Montgarri (Bub.), Salardú, Vall de Bafios (Timb.), sembrats de Viella (Llen.l), 
Roni, Pallaresa (Fontl). 
La 8 angustissima Ser., no escassa al terme d'Ardèvol (Puj. C.).—Maig-Jul. 
785. — V. argéntea Lap. 
(del llatí argentum, la plata, pel color blan- 
quinós o canescent de la planta.) 
Pevenne, rizoma de divisions primes, cun- 
didores: troncs de 1-2 dm., drets, piloso-ca- 
nescents, fulles sense circell i frequentment 
imparibinnades, amb 4-I0 parells de folíols 
acostats, oblongo-linears, mucronats, estípules 
grans, semisagitades, ovato-acuminades, ente- 
res, flors grans, blanquinoses, estandard amb 
venes violades, àpex de la carena tacat de 
porpra, 4-IO en raims unilaterals, densos, 
iguals a les fulles o més curts, calze pelut, de lacinies triangulars, acumi- 
nades, les suberiors um poc més curtes, l'inferior quasi igual al tub, 
estandard glabre: llegums oblongo-rombals, comprimides (de 20 x 8 mm.), 
estipitades, peludes, groguenques a la maturitat, llevors globuloses, brunes, 
tacades: llombrígol igual a la 10.2 part de la circumferencia. 

Vicia argéntea 
Geografia.—Pastures i pedruscam dels alts Pirineus: Abundant a la Vall de Castanesa, 
cap a Bassivé (Lap., Zett., Gr. et G., Csta.).—Jul. 
179 
