PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 


Lleguminoses. G. 196.-Vicia. 
786. — V. Orobus DC. 
(llatí orobus, grec òpoBoc, ho deriven de èpenteu, 
puntejar, parlant del bestiar quan pastura, nom 
donat pels antics a una lleguminosa ferratgera.) 
Perenne, rizoma curt, ramificat, troncs de 
2-4 dm., nombrosos, drets, angulosos, peluts, 
ramificats, fulles amb cixcell mucroniforme, de 
6-14 parells de folíols oblongs, obtusos, mucro- 
nats, finament nervuts, molt acostats, el parell 
inferior amplexicaule, estípules semisagitades, 
enteres o poc dentades, flors blanques, amb 
venes i taques violades, 10-15, grans, penjants, 
unilaterals, en raims espessos, llargament pedunculats, més llargs que les fulles, 
calze acampanat, pelut, de lacinies desiguals, les superiors triangulars, acu- 
minades, curtes, l'inferior lanceolato-alenada, igual al tub, estandard glabre, 
insensiblement atenuat en ungla ampla: llegums linear-oblongues (25 Xx 6 mm.), 

Vicia Orobus 
estipitades, glabres, groguenques a la maturitat, llevors ovoido-comprimides, 
brunes, llises, llombrígol igual a la meitat de la circumferencia. 
Geografia. —Boscos i prats de les regions alpina i subalpina dels Pirineus Centrals, Vall 
d'Aràn (Tex.), Artíes i Tredós (Compà.l in Hb. Cad.), Superbaneras, (Zett.), Vall de Banios 
i Montgarrí (Timb. i Bub.), comú als prats des de Canejàn a Viella (Llen.i), Tredós 
(C. et S.).—Maig-jul. 
180 
TS, NM 
