
-———-—í—-——é i —í—é——í— 
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIDBNGUES 

Lleguminoses. G. 197.-Cracca. 
Anual, tronc de 2-6 dm., prim, ascendent, angulós, ramificat, glabre, 
fulles de 5-7 parells de folíols oblongs o linears, escotats o truncats, mucro- 
nats, circell ramificat, estípules heteromorfes, l'una Hinear, sentada, entera, 
l'altra multipartida, en lacinies filiformes, simulant un pedal, peciolulada, 
fors d'un dlanc blavós, amb l'àpex de la carena tacat de negre, solitaries 
sobre peduncles curtament aristats, més curts que les fulles, calze acampa- 
nat, pubescent, de lacinies quasi iguals, lanceolato-acuminades, poc més llar- 
gues que el tub, Corol'la 1-2 veg. més llarga que el calze, llegum oblonga 
(de 2-3 cm. X 8-9 mm.), glabra, groguenca a la maturitat, bonyeguda, cur- 
tament estipitada, 2-3 llevors globuloso-comprimides, rogenques, tacades de 
negre, llombrígol igual a la desena part de la circumferencia. 
Geografia. — Frequient des d'alguns anys a les vores de la via ferria des de Terrassa a 
Manresa, segurament importada, pero molt perfectament naturalisada.—Maig. 
190. — C. atropurpúrea Gr. et G. 
(o atripurpúrea, ater, negres purpureus, color 
de Borpra, pel que tenen de porpra megrós les 
flors a l'àpex.) 
Sinonmimia. — Matagats (a la Sellera, Cod.). 
Anual o bienal, tronc de 3-8 dm., difús o 
flaire, ramificat, angulós, pubescent, fulles de 
6-I0 parells de folíols oblongs, obtusos, mucro- 
nulats, estípules semisagitades, dentades, cir- 
cells ramificats, flors d'un porpra negrós a l'àpex, 
De cca atopurmúrea grans, que s'obren totes simultàniament, hori- 
zontals i a la fi penjants, 4-IO en raims uni- 
laterals, plumosos abans de l'antesi, rombals, pròximament iguals a les 
fulles, calze acampanat, pelut, de tub obliquament tallat, però apenes 
pilós a la base, de lacinies desiguals, linear-alenades, les 2 superiors més 
curtes, les inferiors iguals al tub, estandard més llarg que les ales, ungla 
ampla, el doble llarga que el llim, llegums oblongues (30 x 8-I0 mm.), 
penjants, peludes, groguenques a la maturitat, contretes en carpòfor més 
curt que el tub del calze, llevors globuloso-comprimides, envellutades, 
negres, llombrígol igual a la quinta part de la circumferencia. 

Geografia. — Camps i llocs herbosos: Pla de Barcelona, Prat, Castelldefels, Papiol, al 
Vallès, S. Llorenç del Munt, Lloret i comarca de la Selva, Castelló d'Empuries.— Prov. de 
Tarragona (Csta. VVbb.), litoral de Girona, fins a Sta. Coloma de Farnés, Santes Creus, 
Dosquers (Vay.), Montseny, S. Feliu de Guíxols (Bub.).—Maig-Juny. 
184 
nt am de aa aa aa és 
