
PUBLICACIONS DE L'INSTICUTSDE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 197.-Cracca. 
sos, iguals a les fulles, flors penjants, que s'obren successivament, calze 
pelut, lacinies plumoses, l'inferior més llarga que el tub, ales blaves, llegums 
un poc més estretes (6-7 mm.). 
Geografia.— Camps i vores de camins: Terrassa, Mollet i altres llocs del Vallès. — Reque- 
sens (Vay.), la Cerdanya, Valls d'Eyne, de Lló (Gaut.), Pir. Or. (Rouy).—Juny. 
193. — C. Bertolonii Gr. et G. — Vi- 
cia Pseudocracca Bert. 
(Dedicada a Ant. Bertoloni, 1775-1909, Pro- 
fessor de Botànica a la Universitat de Bolonia, 
autor de varis treballs importants sobre la Flora 
d'Italia 1838-54). 
(de devòo- fals, i cracca, par la seva semblança 
amb l'anterior, de la qual se considera subesbecie.) 

J Anual, tronc de 3-I0 dm., filaire, angulós, 
Cracca Bertolonii ramificat, glabrescent, fulles de 4-7 parells de 
folíols ovats a les inferiors, oblongo-linears a 
les superiors, truncats o escotats, circell ramificat, estípules semisagitades, 
enteres, flors blaves, amb les ales grogues, 3-0, grans, ascendents o bé obertes, 
en raims clars, curts, 4:10 Plumosos abans de l'antesi, més llargs que les 
fulles, calze acampanat, pubescent, gibós a la base, lacinies desiguals, les su- 
periors molt curtes, connivents, les inferiors lanceolato-acuminades, quasi 
iguals al tub: estandard més llarg que les ales, d'ungla el doble llarga que el 
llim: llegum oblongo-comprimida (de 30 x 8 mm.), groguenca a la maturitat, 
elabra, reticulada, atenuada en carpòfor, més llarga que el tub del calze, lle- 
vors globuloses, petites, negres, llombrígol 
igual a la vuitena part de la circumferencia. 
B brevipes VVIe. — Raims més breument pe- 
dunculats, més curts que les fulles florals. 
Geografia.—Llocs cultivats o incults: Montalegre i 
altres turons del litoral, comuna al litoral de Cada— 
qués. — Roses (Sen.). . 
La 8 brevipes VVR., a Terrassa, la Puda de Montserrat, 
Sallent, Menarguens d'Urgell et alibi.—Maig-Juny. 
194. — C. tenuifolia Gr. et G. — Vicia 
tenuifolia Roth. 
(de tenuis, prim, estret, i folium, fulla, pels seus 
folíols linears.) 

Cracca tenuifolia 
156 
