BLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 197.-Cracca. 
Perenne, troncs de 1-2 m., robustos, filaires, angulosos, pubescents, 
fulles de 8-I0 parells de folíols linear-oblongs o linears, mucronulats, circell 
ramificat, estípules enteres, flors d'un d/au pàllid, amb les ales blanquino- 
ses, bastant grans, horizontals, que s'obren successivament en raims mul- 
tiflors, generalment 1 veg. més llargs que les fulles, calze acampanat, pu- 
bescent, no gibós a la base, de divisions desiguals, les superiors curtes, 
triangulars, connivents, les inferiors lanceolades, més curtes que el tub, es- 
tandard quasi igual a les ales, d'ungla tan llarga com el llim i la meitat 
més curta, llegum oblongo-comprimida (de 20-25 x 6 mm.), bruna a la 
maturitat, glabra, atenuada en un carpòfor igual al tub del calze, levors 
ovoides, negres, llombrígol igual a la quarta part de la circumferencia. 
Geografia.—Boscos i llocs herbosos: Cordillera litoral al turó de Montcada, cordillera 
superior del Vallès, la Barata, la Mata, S. Hilari i les Guilleries. — Tibidabo (Csta. Sen.t) 
cap a Berga, Bagà el alibi (Compà.l), Olot, Coral (Vay.), Bielsa (Campol), Fiscal (Nuet), 
Eyne (Gaut.). — Maig-Jul, 
195. — C. major Franten. 
(ber la seva major talla en comparació d'altres, 
especialment de la minor.) 
Perenne, tronc de 1-2 m., filaire, angulós, 
glabrescent, fulles de 8-r2 parells de folíols 
oblongo-linears, mucronulats, circell ramificat, 
estípules semisagitades, enteres, flors d'un vio- 
lat pàllid o blaves (9-I2 mm.), curtes, nom- 
broses, que s'obren successivament de baix a 
dalt, en raims densos, triangular-oblongs, tant 
o més llargs que les fulles, calze acampanat, 
pubescent, no gibós a la base, de divisions 
desiguals, les superiors triangulars, curtes, connivents, les inferiors linear- 

Cracca major 
alenades, iguals al tub, estandard ovat, de llim redreçat, tan llarg com 
l'ungla i separat d'ella per un estrenyiment, llegum linear-oblonga (de 
20-25 X 5-6 mm.), glabra, negrosa a la maturitat, bruscament contreta en 
un tecàfor més curt que el tub del calze, llevors globuloses, brunes, tacades, 
llombrígol igual a la tercera part de la civcumferencia. 
Geografia. —Comuna per llocs herbosos i montuosos des de la cordillera litoral fins a la 
regió pirinenca. —Maig-Set. 
