
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 201, - Písum, 
de parets primes, llavors molt compresso-anguloses, gríseo-verdoses, amb ta- 
ques brunes, llombrígol ovat, igual a la desena part de la circumferència. 
Geografia.—Sembrats i terres de conreu: A Sta Fe de Montseny, abundant a S. Hilari, 
Montsolí i Guilleries. — Prop de Tarragona (VVbb.), Vall d'Aràn, Arties (Llenl). 
806. — P. satívum L.— var. del arvense, o del elatius apud 
Rouy. 
(de sativus, espècie que se sembra, fregiientment cultivada.) 
Sinontmia. — Pèsols, tirabecs o estirabecs, pèsol garrofí, escanya-vVelles, 
cast. guisante, chícharos. 
Planta de 5-I5 dm., de tronc bastant gruixut, fistulós, filaire, glauc, 
glabre: fulles de 2-3 Parells de folíoles ovades, enteres, obtuses, mucronulades, 
estípules molt grans, ovades, no maculades, prolongades a la base en orella 
rodona i fistonada, flors totalment blanques o amb l'estandard albo-blavenc i 
les ales fusco-violades, peduncles aristats, iguals a les estípules o poc més 
llargs: llegum de grandor variable, ordinàriament compresso-cilíndrica, re- 
ticulato-venosa, molt atenuada a la base, llavors globuloses, llises, de color 
uniforme (blanques o albo-blavenques), llombrígol més llarg i estret que en 
l'espècie anterior. 
a saccharatum Sering. — Llegum d'endocarpi coriaci. 
8 macrocarpum Sering. — Llegum més grossa, d'endocarpi no coriaci. 
AE ET EEES Geografia. — Cultivades i subespontànies algunes 
i o varietats, com el a saccharatum, pèsol dolç, petit pois o 
pois sucré dels francesos, la 8 macrocarpum, tirabec o 
pèsol caputxí, el ò quadratum Ser., pèsol quadrat, etc. 
—Maig. 
Es desconeix l'origen d'aquestes dugues especies, 
però se les considera procedents de la seguent. 
8077. — P. elàtius Bieb. 
(de elatus, en la forma comparativa neutra, per 
la relativa major llargària dels peduncles.) 

P. elàtius 
Planta de 6-I2 dm., de tronc robust, fistu- 
lós, filaire, glabre, glauc, fulles de 2-3 parells de folíoles ovades, obtuses, 
197 
