
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 202. - Làthyrus. 
1-5 dm., prims, no alats, angulosos, drets o ascendents, glabres, fulles de 
I parell de folíoles linears, atenuades pels 2 caps, agudes, pecíols curts, àpters, 
els inferiors mucronats i els superiors terminats en circell ramificat, estípules 
semisagitades, estretes, iguals al pecíol, flors purpurines, prompte blavenques, 
petites, sobre peduncles capil'lars, uniflors, llargament aristats, 4-5 veg. més 
llargs que'l pecíol, calze acampanat, glabre, de lacínies linear-alenades, iguals 
i tan llargues com el tub, corol'la el doble llarga que'l calze, estil recte, lle- 
gum linear-comprimida, de 3-4 cm. x 3 mm., glabra, finament venoso-reticu- 
lada, groguenca a la maturitat, polisperma: llavors petites, rugato-cúbiques, 
brunes, Zuberculoses. 
Geografia.—Boscos, erms i llocs pedregosos àrids: al Litoral, Gualba, Guilleries, Cap de 
Creus: Terrassa i altres llocs al Vallès. —Arbucies, Sta. Coloma de Farnès (Vay.), Cantallops 
(Sen.), la Sellera (Cod.).—Maig-Juny. 
ret a AC da El 814. —L. sphaéricus Retz. 
(grec sporpimós, rodó, per la forma globulosa de 
les llavors.) 

Anual, tronc de 1-4 dm., prim, dret O as- 
cendent, angulós, simple o ramificat, glabre, 
fulles de 1 parell de folíoles lanceolato-linears, 
llargament atenuades pels dos caps, agudes, de 
pecíol un poc alat, circell mucroniforme a les 
inferiors, simple o ramificat a les superiors, 
estípules semisagitades, estretes, acuminades, 
L. Sphaéric:s més llargues que'l pecíol, flors vermelloses, amb 
TT venes petites, solitàries, sobre peduncles Hlar- 
gament aristats, articulats cap al mig, més curts que'l pecíol, calze acampanat, 
glabre, de lacínies lanceolato-acuminades, iguals, 
més llargues que'l tub, estil dret, llegum Hnear- 
subcombrimida, de 5-6 cm. x 5-6 mm., glabra, 
de cares convexes, recorregudes per nervis lon- 
gitudinals sortits i Poc anastomosats, un poc bo- 
nyeguda, groguenca a la maturitat, polisperma, 
llavors globuloses, llises. 
Geografia.—Llocs secs i herbosos: Comuna a la cor- 
dillera litoral, Vallès, Bagà, S. Hilari et alibi. — Olot, 
Montsolí, Sta. Coloma de Farnès (Vay.), La Sellera 
(Cod.), Cabanes i Cantallops (Sen.) Vic (Masf.), Casser - 
res (Puj. C.1), Prats de Mollò (Lap.)—Maig-Juny. 
815. — L. setifolius. L. 
(de seta i folium, per les folíoles llargament li- 
near-alenades.) 


L. setifolius 
205 
