
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT. DE CTENCLES 

Lleguminoses, G. 202. - Làthyrus. 
Anual, tronc de 2-5 dm., molt prim, angulós, subalat, ajagut o filaire, 
ramificat, glabre, fulles de 1 parell de folíoles, llargament linear-alenades, de 
pecíol molt curt i circell ramificat, estípules semisagitades, estretes, iguals 
al pecíol, flors purpurines, petites, solitaries, en peduncles capil'lars, no aris- 
tats, articulats a l'àpex, més curts que la fulla i molt més llargs que'l pe- 
cíol, calze acampanat, glabre, de lacinies linear-acuminades, quasi iguals i 
tan llargues com el tub, llegum oblongo-romboidal, de prop de 2-3 X I cm., 
estipitada, venoso-reticulada, pubescent a les sutures, groguenca a la maturi- 
tat, 2-3-sperma, llavors lenticulars, grans, vermelloses, amb taques negres i 
petits tubercles blancs. 
Geografia.—Llocs herbosos àrids: Cordillera litoral, 
Tibidabo, Gavà, Brugués, Castelldefels, al Vallès, Sar— 
danyola, Terrassa el alibi, Mataró (Ferr.l), Montserrat 
(Tex.), Prades (Lap.).—Maig-Juny. 
816. — L. ciliàtus Guss.— L. saxàtilis 
Boiss. 
(de cilium, Bestanya, Per les folíoles generalment 
pestanyoses, saxàtilis, de saxum, roca, per la 
seva estació, em terrenos pedregosos o àrids.) 
Anual, tronc de 1-2 dm., prim, angulós, as- 
cendent, ramificat, amb algunes branques sub- 
terrànies, estoloniformes, pubescent, fulles amb 
2-3 parells de folíoles, les inferiors oblongues, cu- 
neiformes, truncato-tridentades, frequentment 
Pestanyoses, les superiors estretament linears, obtuses, mucronades, pecíol no 
alat, circell mucroniforme, estípules petites, semisagitades, flors blavenques, 
petites, solitàries, amb peduncles filiformes, articulats sota del mig, iguals al 
pecíol o poc més llargs, calze acampanat, gla- 
bre, de lacínies triangular-acuminades, quasi 
iguals i un poc més curtes que'l tub, llegum 
oblongo-comprimida, de 2-3 cm. x 5-6 mm., es- 
tipitada, elabra, molt superficialment venosa, gro- 
guenca a la maturitat, polisperma, llavors glo- 
buloses, llises, vermelloses. 

L. ciliàtus 
Geografia. — Boscos i llocs herbosos, àrids: Cordi- 
llera litoral, Montalegre, Tibidabo, Gavà, Brugués, Cas- 
telldefels, Sils, Terrassa, r.—Cap a Horta (Csta.), S. Je- 
roni (Trem.), Baix Aragó (Losc.), Pir. Or. (Rouy, Gaut.) 
—Abr.-Juny. 

817. — L. annuus L. 
(de annus, Per ser espècie de duració anual.) 
L. annuus 
206 
