FLORA DE CATALUNYA 


Lleguminoses. G. 202. - Làthyrus. 
Anual, tronc de 5-15 dm., superiorment alat, filaire, ramificat, glabre, 
fulles de 1 parell de folíoles, lanceolato-linears, acuminades, de nervis sortits 
longitudinalment, pecíol un poc alat, circell molt ramificat, estípules semi- 
sagitades, linear-acuminades, poc més curtes que'l pecíol: flors grogues, mit- 
janes, 1-2, sobre peduncles relativament robustos, articulats cap a l'àpex, 
iguals a la fulla o poc més curts, calze acampanat, glabre, de lacínies poc 
desiguals, triangular-lanceolato-acuminades, quasi iguals al tub, estil dret, 
torçat per l'eix, llegum lanceolato-comprimida, de 6 x I cm., canaliculada 
per l'esquena, reticulato-venosa, glabra, gro- 
guenca a la maturitat, polisperma, llavors an- 
guloses, vermelloses, reticulato-tuberculoses. 
Geografia.—Llocs secs, herbosos, vores de camps i 
de camins: Cordillera litoral, Montcada, Mollet, Ter- 
rassa el alibi. — La Sellera, r. (Cod.), Pir. Or., Ceret 
(Bub.), Argelés (Gaut.). — Maig-Jul. 
818. — L. hirsútus L. 
(del llatí, significant erissat, pels pèls tuberculo- 
sos que cobreixen la llegum.) 

Biennal, tronc de 3-I0 dm., filaire, alat, ra- 
mificat, 4n Poc pelut o pubescent, fulles amb 
1 parell de folíoles oblongo-linears, obtuses, mu- 
cronades, peludes, de pecíol curt, estretament alat, circell ramificat, estípules 
semisagitades, estretes, acuminades, més curtes que'l pecíol: flors d'un violat 
pàllid, i després blaves, mitjanes, 1-3, sobre peduncles filiformes, peluts, 
2-3 veg. més llargs que les fulles, calze acampanat, pelut, de lacínies quasi 
iguals, ovalo-acuminades, tan llargues com el tub, estil dret, alat, torçat sobre 
l'eix, llegum oblongo-comprimida, de 2-3 cm. 
x 6-7 mm., carenada per l'esquena, erissada de 
pèls tuberculosos a la base, bruna a la maturi- 
tat, oligosperma, llavors globuloses, nigro-bru- 
nes, mates, molt verrugoses. 
L. hirsútus 
Geografia. — Marges dels camps i llocs herbosos: 
Terrassa, r., Bagà. — La Sellera, r. (Cod.l), Avinyó de 
Bages (Fontl), prats de Castelló d'Empuries, cap a 
S. Juan ses Closes, Cortals (Vay., amb dubte), Pir. Or,, 
Prades (Lap.), ap. d'Anglés (Gaut.), entre Villaler i 
Castanesa (Comp .).—Juny-Jul. 
819. — L. Ciícera L. 
i qua (Nom que Columella aplica a una llegum que 
Di CONSidera Semblant al Cicer o cigró.) 

207 
