
FLORA DE CATALUNYA 

Lleguminoses. G. 202. - Làthyrus. 
Perenne, rizoma prim, ramificat, cundidor, tronc de 4-I0 dm., filaire, 
angulós, ramificat, pubescent, fulles de I parell de folíoles el'líbtico-oblongues, 
agudes, pecíol àpter, circell ramificat, estípules grans, semisagitades, ovato- 
acuminades, ordinàriament més llargues que'l pecíol, flors grogues, mitjanes, 
5-I0 en raims curts, unilaterals, sostinguts per peduncles molt més llargs 
que la fulla, calze acampanat, pelut, de lacínies poc desiguals, triangular- 
alenades, quasi iguals al tub, estil recte, no torçat, llegum oblongo-linear, 
subcomprimida, de 2-3 cm. X 5 mm., no estipitada, obliquament venosa, 
glabra, negrosa a la maturitat, polisperma, llavors globuloses, groguenques, 
amb taques brunes, llises, llombrígol igual a la quinta part de la circum- 
ferencia. 
Geografia. — Comuna pels prats i llocs herbosos-humits, des del litoral als Pireneus. — 
Maig-jul. 
822. — L. luteus Peterm. — L. Linnaei 
Rouy. — Orobus luteus L. — O. monta- 
nus Scop. 
(luteus, groc, pel color de la flor, dedicada a 
Linmneus, montanus, de mons, montis, perquè 
es troba a les muntanyes). 
Perenne, vizoma horizontal, amb fibres fili- 
formes, tronc de 2-5 dm., dret, angulós, sim- 
ple o ramificat, molt fullós, glabrescent, fulles 
de 2-5 parells de folíoles ovato-el líbliques, grans, 
apiculades, d'un verd fosc per l'anvers, glau- 
cescents pel revers, pecíol 140 alat, canaliculat 
per sobre, circell simple o mucroniforme, estípules semisagitades, lanceola- 
des, enteres o dentades, flors groguenques, grans, 2-IO en peduncles tan o més 
llargs que les fulles, calze acampanat, pubescent, de lacínies desiguals, les 
superiors molt més curtes, triangulars, convergents, totes més curtes que'l 
tub, estil dret, no torçat, llegum oblongo-linear, comprimida, de 6-7 cm. 
x 6-8 mm., llargament atenuada a la base, llargament bequeruda, glabra, 
finament rugoso-venosa, bruna a la maturitat, polisperma, llavors orbicu- 
lars, comprimides, brunes, llises, llombrígol — a 1/3 de la circumferència. 

L. luteus 
Geografia. —Boscos i pastures de les altes muntanyes: Pir. Or. cap a Comanegra i Sola- 
neta a Costabona, Sta. Magdalena del Mont, Puig de Caball i N.' S.: de Cabrera (Vay.l), 
Vall de Lló, la Cerdanya (Gaut.), Vall d'Aràn, ap. de Montgarrí (Bub.), llocs herbosos de 
Viella, Bignamoix, Ruda, Artiga de Lin (Llen.l).—Juny-Jul. 
27 209 
