
FLORA DE CATALUNYA 
Lleguminoses. G. 202. - Làthyrus. 
peduncles filiformes, iguals o poc més llargs que les fulles, calze acampanat, 
glabre, de lacínies molt desiguals, les superiors molt curtes, triangular- 
obtuses, convergents, les inferiors lanceolato-agudes, quasi iguals al tub, 
llegum linear-cilíndrica, de 3-5 cm. X 5 mm., llargament atenuada a la 
base, finament venosa, negrosa a la maturitat, polisperma, llavors cilíndrico- 
globuloses, llises, vermelles, llombrígol — a 1/3 de la circumferència. 
Geografia. — Boscos i prats de les muntanyes: Regió alta del Montseny fins al Turó de 
l'Home, S. Hilari, Montsolí, Guilleries, Ribes, Queralbs.i Núria. — Vic (Masf.), Set-Cases 
(Iserni), Sta. Coloma (Vay.), Osor, S. Martí Sapresa, Anglés et alibi (Cod.), Organyà, Seu 
d'Urgell (Bub.), Vall d'Aràn, Artiga de Lin i Pumero, Baricauba, ribera de Viella (Llen.l). 
—Jjul.-Ag. 
825.—L. canéscens Gr. et G.— Oro- 
bus canéscens L. 
(canesco, emblanquir-se, pel color glaucescent 
de les folíoles.) 
Perenne, rizoma curt que produeix fibres 
llargues, filiformes, troncs de 2-5 dm., angulo- 
so-estriats, no alats, ascendents, no filaires, 
simples, nusos a la base, glabres, fulles de 
1-3 parells de folíoles lanceolato-linears, ate- 
nuades pels 2 caps, amb els nervis prominents 
pel revers, glaucescents, pecíol molt curt, es- 
tretament alat: circell mucroniforme o nul, 
estípules semisagitades, lanceolato-linears, acuminades, iguals o més llargues 
que'l pecíol, flors blaves o tacades de blau i blanc, relativament grans, 
4-I0 en pecíols erecto-recorbats, molt més llargs que les fulles, calze acam- 
panat, glabre, de lacinies quasi iguals, ovato-triangulars, més curtes que'l 
tub, estil dret, espatulat, llegum limear-comprimida, de 5-6 cm. x 5 mm., 
atenuada a la base, reticulato-venosa, glabra, groguenca a la maturitat, 
polisperma: llavors ovoido-comprimides, brunes, llises, llombrígol — a 1/4, de 
la circumferència. 

L. canéscens 
Geografia.—Prats de les muntanyes i llocs herbosos: Al cim de S. Pere Sacama, sobre 
Olesa, r., Caldes de Montbui, al Farell. —A Bages, vores del Riudor (Fontl), la Segarra, Ar- 
dèbol, Berga, vessant meridional dels Tossals (Puj. C.I), Riuer, ap. del Miracle (Marcetl), 
Monàs, Bassegoda, N." S." del Mont (Vay.), Organyà (Bub.), Viella, Vall del riu Negre (Sou- 
liél), cap a Beceit (Losc.l), La Cènia, Viella (Llen.l), Castanesa (Lap.). — Maig-Juny. 
211 
