
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Lleguminoses. i G. 202. - Làthyrus. 
estreta a la part inferior i ampla a la superior, flexuosos, ramificats, filaires, 
glabres, fulles de 2-3 Parells de folíoles ovato-oblongues a les inferiors i oblon- 
go-lanceolades a les superiors, pecíol estretament alat, sobre tot a les fulles in- 
feriors, circell molt ramificat, estípules semisagitades, lanceolato-acuminades, 
relativament petites, molt més curtes que la distància al primer parell de 
folíoles, flors purburines, grandetes, 4-I0 en peduncles filiformes, més llargs 
que les fulles, calze acampanat, glabre, de divisions un poc desiguals, les 
superiors més curtes, triangulars, convergents, les inferiors linear-alenades, 
iguals al tub: llegum Janceolato-comprimida, de 4-6 cm. x 7-8 mm., ate- 
nuada a la base, reticulato-venosa, glabra, groguenca a la maturitat, polis- 
perma, amb 3 costelles a la sutura dorsal, la del mig més prominent i aguda, 
llavors globuloso-comprimides, brunes, fuberculoses, llombrígol igual a la 6.8 
part de la circumferència. 
Geografia.—Boscos i llocs pedregosos de les muntanyes, Comuna per tota la formació 
granítico-pissarrosa del Montseny, des d'Arbucies, S. Hilari i Guilleries, Ribes, Queralbs, 
S. Vicens de Rus, cap a Castellar de N'Huch. — Espluga de Francolí i Prades (Csta.), des 
de S. Miquel Sulterra a Viladrau (Vay.), Seu d'Urgell (Bub.), Roní, conca del Pallaresa 
(Fontl).—Jul.-Ag. 
830. — L. silvéstris L. 
(Per la seva estació, silva, al bosc.) 
Perenne, troncs de 1-2 m., d'un verd alegre, 
amplament alats, ramificats, filaires, fulles de 
1 sol parell de folíoles, oblongues, lanceolades o 
lanceolato-linears, mucronades, pecíol estreta- 
ment alat, circell ramificat, estípules semisagi- 
tades, lanceolades, més curtes que'l pecíol, flors 
grans, versicolors, estandard rosat per dintre, 
purpurí a les bases, pàl'lid i tacat de verd per 
defora, ales purpurines a l'àpex, carena verdo- 
Sa, 4-I0 flors en peduncles robustos, més llargs 
que la fulla, calze acampanat, glabre, de divisions desiguals, les superiors 
ovato-triangulars, les inferiors triangular-acuminades, totes més curtes que'l 
tub, llegum lanceolato-comprimida, de 5-6 cm. x 6-7 mm., atenuada a la base, 
venoso-reticulada, glabra, groguenca a la maturitat, polisperma, amb 3 cos- 
telles a la sutura dorsal, poc sortides, denticulades, llavors globuloses, brunes, 
amb taques negres, lleugerament tuberculoses, llombrigol — a 1/, de la cir- 
cumferència. 

L. silvéstris 
Geografia. —Boscos i torrenteres: Vall de Ribes a la Cerdanya i S. Hilari (Vay.), cap a 
HortaP (Sen.), la Sellera (Cod.), cap a Vilaller, Castanesa, Viella i paratges selvosos de la 
Vall d'Aràn i a la muntanya de Costabona (Csta.), prats de Viella (Llenl). —Juny-Ag. 
214 

