
PUBLICACIONS DE L'INSTITUMIDE CIENCIES 
Gènere 203. — SCORPIURUS L. 
(Grec szopríovpoç, nom d'una planta en Plini, de czopzioç, escorpí, i oòp4, cúa, per la llegum 
caragolada que recorda la cúa d'aquell aràcnid ().) 
Flors grogues i a veg. amb l'estandard rogenc, petites, I-4, sobre pe- 
duncles axil'lars, calze acampanat, subbilabiat, les 2 dents superiors solda- 
des fins més enllà de la meitat, pètals llargament unguiculats, carena en- 
corbada, bequeruda, estams diadelís, els filaments més llargs dilatats a 
l'àpex, llegum caragolada sobre sí mateixa, amb 8-I2 costelles i soles, to- 
talment o parcialment coberta d'agullons: herbes anuals, de fulles espatula- 
to-lanceolades, 3-5-nerves, estípules peciolars. 
Peduncles més llargs que les fulles, dents del calze més llargues que'l 
tub, llegum irregularment caragolada i apilada, amb 8 costelles co- 
bertes d'agullons —. . . . 832. Sc. subvillosa. 
Peduncles al principi més curts que les fulles, dents del calze més 
curtes que'l tub, llegum caragolada en espiral, amb les 8 costelles 
intemes mèrmes —. 44 Via LL 893. SC. SUlGara, 
832. — Sc. subvillosa L. 
(del llatí sub, dessota o quasi, i villosus, pelut: 
per ser la planta un poc peluda.) 
Planta de 1-3 dm., un oc pilosa, tronc es- 
triat, ajagut o ascendent, fulles lanceolato-es- 
patulades, atenuades en llarg pecíol, 3-5-ner- 
ves, estípules linear-lanceolades, agudes, esca- 
vioses pel marge extern, soldades al pecíol per 
la base, flors grogues, amb l'estandard a veg. 
vogenc, petites, en umbel'les de I-4, sobre pe- 
duncles relativament robustos, angulosos, més 
llargs que les fulles, que s'allarguen després de 
l'antesi, divisions calicinals lanceolato-acuminades, més llargues que'l tub, 
llegum glabra o pilosa, flexuosa, irregularment caragolada sobre sí mateixa i 
apilotada, contreta entre les llavors, amb les 8 costelles longitudinals, eris- 

Sc. subvillosa 
(un) OROPTÍ-0UPOV, altre nom del tornasol: TMozpómiov piya Diosc. 
216 
