
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 204. - Coronilla. 
(M. Masferrerl), Aubert, Arties i altres llocs de la Vall d'Aràn, Conca de Tremp (Csta.), 
Organyà, Solsona, Seu d'Urgell (Bub.), ribera de Viella, Artíes, Vilac (Llen.), turons dels 
voltants de Ceret (Compy.), Llers (Sen.). —Juny-Ag. 
836. — C. Emerus L. 
(Emerus, nom d'aquesta planta en Cesalpino, 
conforme a l'italià emero, molt probablement del 
grec Tuspoç, cultivat, en contraposició a òrpoç, 
silvestre, Per adornar molts jardins V).) 
Sinonímia. — Senet bord, cast. coletúy o co- 
letúa. 
Arbust de 0'5-2 m., dret, glabre o pubes- 
I Cent, de branques flexuoses, anguloses, estria- 
Cr Emens io desi fulles imparipinnades, de 2-4 parells de 
folíoles trasovades, la terminal més gran, obtusa 
o subescotada i a veg. mucronulada, glauscescents, les inferiors separades del 
tronc, estípules petites, lliures, peciolars, lanceolades, marcescents, flors grogues, 
grans, 2-4, sobre peduncles més curts que les fulles o iguals, calze pubes- 
cent, amb les dents triangulars, agudes, molt curtes, ungla de l'estandard 
2-3 veg. més llarga que'l calze, amb una petita escama a la meitat de la cara 
interna, llegum penjant, dreta, de 5-I0 cm., composta de 7-I0 articles linear- 
oblongs, amb 2 angles obtusos, mo fàcilment separables, llavors cilíndrico- 
oblongues, negres. 

Geografia. —Boscos i torrenteres de tot el país, des 
de la costa fins als Pirineus.—Abr.-Juliol. 
837. — C. mínima L. 
(superlatiu irreg. de parvus, Per ser de talla 
més petita.) 
Perenmne, glabre, glaucescent, de rizoma lle- 
nyós, troncs de 1-2 dm., subllenyosos a la base, 
plens, prims, ajaguts, difusos o ascendents, 
glabres, molt ramificats, de branques herbà- 
cies, fulles imparipinnades, amb 3-4 parells de 
folíoles petites, mucronulades, voltades d'un es- 
tret marge cartilaginós, transparent, el parell 
inferior arrimat al tronc, estípules opositifòltes, 
soldades en una sola petita, escariosa, persistent, bífida, flors grogues, petites, 

(1). Guspi: vitis sativa vel vinifera L,i (subent, ÒpÒG) l'alzina de glands dolces, bones per a menjar: dauateo 
es diu dels animals, 
220 
4, 

