
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Lleguminoses. G. 206. - Hippocrepis. 
Perenne, de rizoma dur o subllienyós, troncs de 1-3 dm., ascendents, 
simples o un poc ramificats, subllenyosos a la base, glabres o pubescents, 
fulles de 3-7 parells de folíoles oblongo-trasovades, escotades o truncades, 
estípules ovades, curtes, membranoses, flors mitjanes, penjants, 5-I2 en um- 
belles, peduncles robustos, assolcats, 2-3 veg. més llargs que les fulles: calze 
glabre, de dents lanceolades, les del llavi superior no divergents, estandard 
bruscament contret en ungla, I veg. més llarga que'l calze, llegum oberta o 
reflexa, de 2-3 cm., coberta a la regió seminífera, de papil'les vermelles, 
flexuosa al marge extern, escotadures semicirculars, de 2-4 articles, llavors 
brunes, encorbades en semicercle. 
Geografia. — Pastures seques de les muntanyes i roques calisses : Corbera del Bergadà, 
ap. de Vallcebre, Ribes, Queralbs, Núria, pastures de Fontnegra, — Montseny, Guilleries, 
Rocacorva (Csta.), mont Catllar (Iserni), la Molina, Olot (Vay.), Montgrony (Sen.b), 
S. Julià del Llor (Cod.), Girona, Solsona (Bub.), Artiga de Lin (Comph.): des de la entrada 
a la Vall al Port de la Bonaigua (Llen.l).—Jul. 
846. — H. glauca Ten., subsp. de la 
anterior, apud Rouy. 
(glaucus, blavenc, pel color de les folíoles, parti- 
cularment al revers.) 
Perenne, vizoma molt llenyós, troncs de 
2-3 dm., prims, ascendents, simples, amb pe- 
tits pèls aplicats, fulles de 4-7 parells de folíoles 
oblongues o trasovades, escotades o truncades, 
glabres per sobre i glaucescents i peludes per 
sota, estípules petites, lanceolato-acuminades, 
flors mitjanes, penjants, 5-8 en umbel'les, pe- 
duncles primets, estriats, 3-5 veg. més llargs 
que les fulles, calze pubescent, de dents lanceolades, les superiors no divergents, 
estandard bruscament contret en ungla poc més llarga que'l calze, llegum dreta 
o reflexa, de 3-4 Cm., la meitat més estreta que en l'espècie anterior, coberta 
de glàndules blanguinoses, més petites, apenes flexuosa pel marge extern, 
d'escotadures foc marcades, de 5-7 articles, llavors brunes, quasi rectes, planta 
molt afí de l'anterior. 

H. glauca 
Geografia. — Terrenys àrids i estèrils: Comuna al litoral, Vallès i Bages. — Vic (Masf.), 
Prats de Rei (Puigg.l), Tàrrega i apenes s'interna més (Csta.), muntanyes d'Olot (Vay.). — 
Abr.-Jjul. 
N. B. Vay. consigna el H. scabra DC. al Vallès i regió mitjana de Girona fins a Olot, 
No l'havem observada: sembla pròpia del centre i sud d'Espanya. 
228 

