

BLORA-DE CATALUNYA 

Amigdalàcies. G. 214. - Prunus. 
859. — Pr. doméstica L. 
(propiament domésticus és el de casa, de la 
família o pàtria, en contraposició a foraster 
(peregrinus, alienigena, alienigenus): aquí com 
en Pirus doméstica (Sorbus) és la espècie co- 
muna i coneguda.) 
Sinonímia. — Prunera, pruner, cast. Cirue- 
lo (0, cirolero, fr. prunier, a/. Pflaume i Zvvet- 
sche (fr. quetsche.) 

ri Arbre O arbust de 3-7 m., no espinós, de 
branques joves glabres, fulles Zrasovades o bé 
oblongues, agudes, crenato-dentades, glàbres o lleugerament pubescents pel 
revers, estípules i peduncles pubescents, flors d'un blanc verdós, geminades, 
calze pubescent o pelut per dins, drupa grossa (2-3 cm. de diàm.), oblonga, 
penjant, vermella o violada, dolça, pinyol llarguet, rugós: planta polimorfa. 
Geografia. — Cultivades moltes varietats, espontània en alguns marges, — Març. 
Sr EE 860. — Pr. insitítia L. 
(o insitícius, és com híbrid o estrany, de ínsero, 
plantar, ínsitus. En contraposició a la S pinosa 
que a Suècia és silvestre.) 
Sinontma. — Angl. bullace (fr. antic bellc- 
ce) més gros que'l sloe i groc. 
Arbust de 2-5 m., Poc o gens espinós, bran- 
ques joves cobertes d'un toment durant llarg 
temps persistent, fulles trasovades o bé oblon- 
gues, grans, serrades, piloses, particularment 
als nervis del revers, flors blanques, ordinà- 
riament geminades, peduncles pubescents, calze glabre Per dins, drupa glo- 
bulosa, penjant, violada o groguenca, dolça, pinyol rugós, planta polimorfa. 

Geografia. — Bagà, vores del Bastareny. — Aprop de Lleida, a la Segarra (Csta.), Gavà, 
Horta, Castell d'Empúries, vores del Muga (Vay). — Abril. 
(1) Cf. Pr. ceréola Poir., la pruna claudia (reineclaude), de la reina Claudia de França, 1492-1521, la 1.4 muller de 
Francisco Í, filla del seu antecessor Lluis XII. La pruna de Sta. Catarina, Sanctae Catharinae, és una altra varietat. 
245 
