
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Amigdalàcies. G. 214. - Prunus. 
861. — Pr. frúticans VVeihe, subsp. de 
la segúent, ap. Rouy, Pr. insitítia x spi- 
nosa Rehb. 
(de frútico(r), com fruticescens Y), fruticens, 
fruticosus, lots de frutex, arbust.) 
Arbust molt semblant a l'espècie seguent, 
però de major talla, poc espinós i vivint aillat, 
fulles bastant amples (15-25 mm.), ovato-oblon- 
gues, serrades, piloses per sota, sobre tot als 
nervis, naixent al mateix temps que les fulles, 
peduncles drets, glabres o lleugerament pubes- 
cents, calze glabre per dins, drupa mitjana (12-16 mm.), subglobulosa, bla- 
venca o violàcia, accrba, pinyol ovoido-aplastat, quasi llis. 

Pr. frúticans 
Geografia. — Sots i bardissars, bastant r., Castelló d'Empúries (Vay.), St. Llorenç de 
Cerdans (Compy.), la Cerdanya, Bourg-Madame (Gaut.). — Abr.-Maig. 
862. — Pr. spinosa L. 
(spinosus, ple d'espines, que punxa, V. l'espècie 
insitítia.) 
Sinoníma. — Aranyó, aranyoner, arç negre 
escanya-gats, cast. ciruelo silvestre, espino ne 
eral, arahón, endrino. 
Arbust de I-2 m., de branques negroses i 
molt espinoses, les joves pubescents, fulles pe- 
tites, al principi subpiloses i prompte glabres, 
trasovades, oblongues o lanceolades, serrades, 
estípules linears, pubescents, flors petites, la 
major part solitàries, de peduncles ordinàriament glabres, drupa Petita 
(6-12 mm. diàm.), globulosa, dreta, blavenca o violàcia, molt acerba, pinyol 
subelobulós, poc aplastat, quasi llis: planta molt polimorfa, de la qual con- 
signa Rouy 14 races, amb moltes varietats. 

Pr. spinosa 
Geografia. — Comú al sots, marges, torrenteres i vores de camins de tot el país. — Abr 
(i) Cf. Teuerium frúticans L., una labiada llenyosa 
246 
