
PUBLICAGIONS DE L'INSTITUGDE CIENCIES 

. Amigdalàcies. G. 215. - Cérasus. 
sota a l'axil'la dels nervis, caduques, estípules linears, caduques: flors coe- 
tànies de les fulles, oloroses, petites, en raims axil'lars, cilíndrics, penjants, 
amb algunes fulletes a la base, pedicels en sa majoria persistents després 
de la floració, lòbuls del calze arrodonits, i ciliato-glandulosos, drupa globu- 
losa, negra, de la'grandària d'un pèsol, molt acerba. 
Geografia. —Boscos humits dels Pireneus Centrals: Montardó, pujant al Port de Caldes, 
Arties (Csta.), bastant comú als boscos de la regió subalpina (Zett.), Artiga de Viella, Ruda, 
Aiguamoix (Llen.l), Tredós, Pla de Beret (C. et S.). — Abr.-Maig. 
867. — C. Lusitànica Lois. 
(de Lusitània, Portugal, la seva pàtria.) 
Arbre de 3-6 m., sempre verd, fulles grans, 
trasovades o lanceolades, coriàctes, sense glàn- 
dules, d'un verd fosc, lluents, amb dents se- 
parades, persistents, sense olor al fressar-les, 
flors petites, en raims axil'lars, drets, fiuixos, 
més llargs que les fulles, drupa petita, ovoido- 
aguda, després vermella y a la fi megrosa, 
Cua acerba 0 amarga. 

Geografia. — Montseny (Pourrl), boscos al SO. de S. Marçal, r. (Trem.l), també culti- 
vat. — Juny. 
N. B. Es probable que hagi desaparegut de dits llocs, puix no l'hi havem vista. 
868. — C. Laurocérasus Lois. 
(nom compost de laurus, el llorer, i de cérasus, 
per la semblança que té amb el llorer, per les 
fulles i el fvuit.) 
Sinonímia. — Cast. laurel real. 
Arbre de 3-6 m., sempre verd, de fulles 
grans, oblongo-lanceolades, molt coriàcies, d'un 
verd fosc, glabres, amb dents separades, lluents 
per sobre, amb 2-4 glàndules a sota i a cada 
banda del nervi principal, Persistents i amb 
olor d'ametlles amargues a l'aixafar-les, flors 
mitjanes, en raims axil'lars, drets, espessos, més curts que les fulles, drupes 
petites, ovoido-agudes, negres, acerbes. 

C. Laurocérasus 
Geografia. — Frequentment cultivat i subespontani. — Juny. 
250 
