
FLORA DE CATALUNYA 

Gènere 217. —DRYAS L. 

(Del grec Apvóç, nimfa boscana, de èpòç, alzina, nom donat per Lin. a aquesta planta per la 
semblança de les fulles amb les de l'alzina o yauxtòpuç, Teucrium lucidum L.) 
Flors blanques, grans, solitàries, llargament pedunculades, terminals, 
calze 7-9 partit, amb les divisions linears, pubescents, ciliato-llanoses, iguals, 
uniseriades, sense calicle, 7-9 pètals el'líptico-ovats, una vegada més llargs 
que'ls sèpals, estams indefinits, estils subterminals, acrescents, plumosos, 
fruit poliaqueni: plantes llenyoses, de r-2 dm., molt ramificades, ajegudes, 
fulles oblongues, obtuses, arrodonides o subcordiformes a la base, fistona- 
des, vírido-glabres per sobre i albo-tomentoses per sota, peciolades, un poc 
coriàcies. 
873. — D. octopétala L. 
(de oxzó, vuit, i mécahoy, pètals pel nombre que 
d'ells Presenten normalment les flors.) 
Geografia. — Pastures rocoses de les altes munta- 
nyes: Cadí, a la vessant nord de Puigllançada. — Mont- 
sant (Salv.l), altures de Berga, remontant-se a la regió 
alpina per Castanesa, Port de Benasc i Maladetta, Ports 
de Viella (Csta.) i de la Picada (Llen.), Ruda (C. et S.), 
regió alpinai glacial de Núria (Vay.), Vall de Llo (Gaut.), 
Cambradases (Bub.). — Jul.—Ag. 

D. octopétala 
255 
