
PUBLICACIONS DE: L'INSTITUT DE CTENCG EES 

Rosàcies. G. 218. - Geum, 
escotats, brevíssimament unguiculats, més llargs que'ls sèpals: aquenis sub- 
linears, pilosos, estils no articulats, plumosos, receptacle piloso-ericat. 
Geografia. — Altures de les valls de Carençà i de les muntanyes que porten a Núria 
(Compy., Vay. ex VVR.). — Jul.-Ag. 
876. — G. silvàticum Pourr. 
(Per la seva estació boscana.) 
Rizoma oblic, troncs de 1-4 dm., drets, sim- 
ples, pilosos, fulles Piloso-sedoses, les basilars 
livato-binnatisectes, amb els segments laterals 
petits i poc nombrosos, el terminal molt gran, 
ovato-cordiforme, sublobulat, tots fistonats, les 
caulinars petites, inciso-dentades, poc nombro- 
ses, 1 les superiors escamiformes, estípules ova- 
to-agudes, flors grogues, bastant grans, dretes 
o apenes inclinades, poc nombroses, en capítol 
estipitat, lòbuls del calze ovato-lanceolàts, es- 
tesos després de la floració, 3 pètals obcordiformes, sentats, generalment Pes- 
tanyosos a la base, més amples que llares, quasi una vegada més llargs que'ls 
sèpals: aquenis .grans, ovoides, peluts: estils articulats a la meitat, article su- 
perior caduc, receptacle piloso-eriçat. 

G. silvàticum 
Geografia. —Boscos i pastures seques de les muntanyes: S. Llorenç del Munt, Montser- 
rat, al'cim de Masgranada, sobre Gelida, comú a la vessant nord del Montsant. — Vallvi- 
drerà, r., de Cornudella a Ciurana i falda del Montsant (Csta.), les Garrigues (Gonzat). — 
Maisg-Juny. 
877.— G. rivàle L. 
(de rivus, riu, per la seva estació en llocs hu- 
mils.) 
Rizoma llarg, no estolonifer: troncs de 
2-4 dm., drets, simples o poc ramificats, pu- 
bescents, vermellosos a l'àpex, fulles piloses, 
les basilars livato-binnatisectes, llargament pe- 
ciolades, segments laterals pelits, irregulars, 
poc nombrosos, el terminal gran, 3-lobat, cu- 
neiforme o cordiforme, tots inciso-dentats, les 
caulinars grans, quasi reduides a tres segments, 

G. rivàle 
Le 
un 
co 
