
FLORA DE CATALUNYA 

Rosàcies. G. 220. - Potentílla. 
882. — P. fruticósa LL. 
(de írutex: planta arbustiva.) 
Petit arbust de o'50-I m., molt ramificat, 
amb l'epidermis que s'esfolia en les branques 
velles, les tendres són albo-sedoses: fulles 4im- 
paripinnades, la majoria S-foliolades: folíoles 
oblongues, enteres, un poc revoltes pel marge, 
glabres per sobre, piloses i amb els nervis molt 
marcats per sota, els 3 superiors convergents: 
EES - o estípules oblongo-lanceolades, escarioses: flors 
grogues, amb cimes terminals, pauciflores, di- 
visions del calicle iguals a les del calze, però més estretes, pètals trasovats, 
arrodonits a l'àpex, més llargs que'ls sèpals, aquenis molt eriçats. 

Geografia. — Pastures pedregoses de les regions alpina i subalpina: Núria, al peu de la 
Creu d'en Riba, Coma de Vaca. — Coma de l'Orri, de Comabella, la Toza (Vay.), Vall 
d'Eyne (Gaut.). — Jul.-Ag. 
883. — P. rupestris L. 
(de rupes, roca, Per la estació de la planta, com 
saxum, Seix.) 
Rizoma inclinat, llenyós, tronc herbaci, de 
2-4 dm., dret, bifurcat, poc fullós, pelut, pu- 
bescent-glandulós a l'àpex, fulles basilars llar- 
gament peciolades, 5-7 foliolades, folíoles ova- 
des, doblement dentades, decreixents des de 
l'àpex, la terminal peciolulato-cuneiforme, les 
caulinars superiors 3-sectes i sentades, estípules 
lanceolades, enteres, un poc dentades, flors 
blanques, grans, en cimes terminals multiflores: 
divisions del calicle més curtes i més estretes que les del calze, pètals traso- 
vats, arrodonits a l'àpex, I-2 veg. més curts que'ls sèpals, aquenis llisos. 
Raça P. villosa Lec. et Lamot. — P. macrocalyx Huet. — Tronc i fulles 
amb pèls llargs, blancs i obertes, calze més gran després de la floració: 
aquenis venosos. 

P. rupestris 
Geografia. — Pastures granítiques i pissarroses de les muntanyes: la Molina, Comabella 
(Vay.), molt comú a Pumero i altres llocs de la Vall d'Aràn, Aigua Moix (Llen.l), falda de 
34 265 
