REAL fa ——————-tltltllelelet-- 
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Era atac art ia ea ee ermita a iraiy ieijeci fici tes jana iemó Ni a en 
Rosàcies. G. 220. - Potentílla. 
la Maladetta (Csta.), sota del Port de Benasc (Zett.): Salardú, Arties, Valls de Juela i de Tre- 
dós (Timb.), Ruda (C. et S.). — Juny-Jul. 
N. B. La planta collida per Llen. a la Vall d'Aràn presenta tots els caràcters de la raça 
P. macrocalyx, salvant els aquenis, que són petits i llisos com en el tipus. 
884. — P. alchemilloides Lap. 
(Ber una certa semblança amb la Alchimilla 
alpina.) 
Sinonímia. — Peu-erist (a Bagà). 
Rizoma vertical, llenyós, tronc de 1-3 dm,., 
ordinàriameut simple, ascendent, albo-tomen- 
tós, poc fullós, fulles basilars llargament pe- 
ciolades, 5-7 foliolades, folíoles oblongues, vírido- 
fosques i glabres Ber sobre, seríceo-argentines per 
sota, enteres o amb 3 petites dents a l'àpex, les 
caulinars 3-5 foliolades, sentades o breument 
peciolades, flors blanques, mitjanes, en cimes terminals, multiflores, divisions 
del calicle linears, quasi tan llargues com les del calze, lanceolades, pètals tras- 
ovats, escoltats, I veg. més llargs que'ls sèbals, aquenis coberts de pèls llargs. 

P. alchemilloides 
Geografia.—Roques dels Pireneus: Roca de l'Huró, sobre la font de Tagast, al Bergadà, 
comú al Pendís i Coll de Jou. — Poc més avall del Pont de Viella, Penyablanca, base de la 
Maladetta (Zett.), Mall d'Artiga (Llen.), Ruda (C. et S.), Sopeyra (Bub.). — Jul.-Ag. 
885. — P. caulescens L. 
(de caulis, el tronc: alludint al que té, ascen- 
dent, relativament llarg.) 
Rizoma gros, llenyós, descendent, ramificat, 
cobert de les despulles de les fulles antigues, 
troncs ascendents, de 1-3 dm., eriçats, fulles 
basilars llargament peciolades, 5-7 joliolades, 
folíoles trasovades o bé oblongues, terminades per 
3-5 dents petites, convergents, les caulinars 3-5 
foliolades, totes verdes, glabres o piloso-sedo- 
ee Gil ses, amb marge Piloso-argentí,: estípules linear- 
acuminades, les superiors ovato-acuminades, 
Hors blanques, mitjanes, en cimes corimbiformes terminals, multiflores, divi- 
sions del calicle lant o més llargues, però més estretes que les del calze, lan- 

266 
