FLORA DE CATALUNYA 


Rosàcies. G. 220. - Potentilla. 
889. — P. splendens Ram.— P. Vail- 
lantii Nestl. — P. montana Brot. 
(que vesplandeix, s'al'ludeix a les flors blanques 
i a les fulles seríceo-argentines, que li donen 
una certa resplandor, dedicada a Seb. Vaillant, 
botànic de Vigny (Pontoise), 1609-1722, metge 
de Lluis XIV, A. del Botaticon Parisiense, que 
no pogué veure acabat, publicat per Boerhaa- 
ve, montana, Pev la seva estació.) 

Rizoma estolonífer, subllenyós, troncs de 
5-20 Cm., prims, ascendents, ordinàriament 
tan llares com les fulles, coberts de pèls blans, 
estesos, fulles basilars 3, rarament 4-5-foliolades, folíoles peciolulades, tvas- 
ovato-oblongues, verdes i pubescents Per sobre, serícco-argentines per sota i al 
marge, terminades per 5-7 dents petites i conmivents, les caulinars 1-2, unt- 
tvifoliolades, estípules ovato-lanceolades, flors blanques, grans, 1-4 sobre pe- 
duncles llargs i prims, divisions del calicle quasi iguals a les del calze, totes 
lanceolato-linears, pètals escoltats, I-2 veg. més llargs que'ls sèpals, filaments 
estaminals glabres, aquenis llisos. 
P. splendens 
Geografia. — Boscos de les muntanyes: Montseny, des de més avall de Sta, Fe i S. Mar— 
çal fins a les Agudes. — Muntanyes de Núria (Salv,l), Vall d'Aràn, Bosost (Compà. in Hb, 
Cad.), Les (C. et S.). — Maig-Juny. 
y 890. — P. multífida L. 
(s'al'ludeix als segments laciniats de les fulles: 
de multus, molt o molts, t findere, dividir, tallar, 
com bífidus, trífidus, en composició -fidus, dis- 
tint de fidus.) 
Rizoma prim que produeix 2 o bé 3 troncs 
de 5-25 cm., drets o ascendents, prims, pubes- 
cents, poc fullosos, fulles basilars llargament 
peciolades, amb 2-3 parells de folíoles pinnati- 
sectes, de segments linears, enters, verds i gla- 
bres per l'anvers, seríceo-sedosos pel revers, les 
caulinars curtament peciolades, estípules lanceolato-acuminades, flors gro- 
gues, 2-7, en cimes terminals, divisions del calicle 474 Poc més curtes que'l 
calze, pètals escoltats, iguals o poc més llargs que'ls sèpals, apenes glabres, llisos. 

P. multífida 
Geografia. — Boscos i pastures de les muntanyes silícies: Berga (Graul), Cadí (Joverl), 
cites de Costa. — Jul.-Ag. 
209 
