
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Rosàcies. . G. 220. - Potentílla: 
891. — P. Anseriína L. 
(del llatí anser, l'ànec, per la seva estació pels 
llocs humits que'ls ànecs fregiienten, termina com 
Passerina, nom d'una altra planta, anserinus és 
propiament lo que pertany a l'oca o a les oques.) 
Rizoma gros, ramificat, amb branques radi- 
cants, flagel'liformes, axil'lars, fulles amb 7-I2 
parells de folíoles ovato-oblongues, verdes per 
sobre o seríceo-argentines per les 2 cares, asse- 
rrades per tot el marge, estípules caulinars 
multífides, flors d'un groc daurat, grans, axil- 
lars, solitàries, llargament pedunculades, divi- 
sions del calicle iguals al calze i ordinàriament 3-5-fides, pètals trasovals, 
ondulats pel marge, no escotats, 2 veg. més llargs que'l calze, aquenis grossos, 
llisos, subcanaliculats per l'espatlla. 

P. Anserina 
Geografia. — Prats i llocs humits: en l'anomenat Bosc de Berga (Grau), Olot (Pourr., 
Hb. Bolós), abundant al Pir. central (NVX ). — Juny-Set, 
892. — P. reptans L. 
(pels seus llargs estolons arrocegats.) 
Sinonímia. — Cinc. en rama, gram negre, 
peu-crist, cast. pentafilo, quinquefilo, cincoen- 
rama, pie de Cristo, pie de gallina. 
Rizoma gruixut, quasi vertical, que pro- 
dueix troncs flagel'liformes, axil'lars, radicants 
als nusos en tota sa longitud, fulles 5-/oliola- 
des, llargament peciolulades, de folíoles tras- 
ovato-cunciformes, dentades, fistonades quasi fins 
a la base, estípules enteres o incises, flors gro- 
gues, grans, axil'lars, solitàries, llargament pedunculades, divisions del cali- 
cle més grans que les del calze, pètals trasovato-cunciformes, escoltats, més 
llargs que'ls sèpals, aquenis duberculosos. 
Subv. sericea Bréb. — Troncs i pecíols coberts de llargs pèls sedosos, 
folíoles peludes per les 2 cares. 

P. reptans 
Geografia. — Comú per vores de recs, camins i llocs herbosos, des de la costa als Pire— 
neus, La subv. sericea Bréb. a ca'n Tunis. — Juny-Oct. 
270 
