
FLORA DE CATALUNYA 

Rosàcies. G. 220. - Potentilla. 
Geografia. — Pastures de les altes muntanyes: Cim de Puigllançada, Costabona, Coll- 
pregón, Fabert (Vay.), muntanyes de Núria, Coma de Vaca, r. (Tex. ex NVR.), Costabona 
(Lap.), Surroca, a 1,600 m. (Sen.i), Vall d'Eyne (Gaut.) i Carençà (Comp.). — Jul.-Ag. 
905. —P. Salisburgensis Haente. —— 
P. alpestris Hall. — P. maculàta Pourr. 
(Salzburg, en la edat mitjana Salisburgium, 
d'on ve salisburgensis, regió de l'Austria, ha- 
biltació: alpensis, dels Alpes, per la seva esta- 
ció, maculata, de màcula, laca: per la coloració 
de les flors.) 3 
Rizoma ramificat, troncs de 5-25 cm., drets 
o ascendents, més llargs que les fulles, amb 
pèls estesos o pubescents, fulles 5-/oliolades, 
folíoles lrasovades, amb 5-7 dents iguals a 
l'àpex, peludes per les dugues cares, però no 
seríceo-argentines pel marge, estípules totes ovades, flors d'un groc vie, més 
fosques a la base, en cimes fluixes, pauciflores, divisions del calicle quasi 
iguals a les del calze, lanceolalo-agudes, peludes, pètals obcordiformes, forta- 
ment escoltats, 1 veg. més llargs que'ls sèpals, aquenis obscurament rugosos. 

P. Salisburgensis 
Geografia. — Roques i pastures de les altes muntanyes: Núria, altures de Fontnegra. — 
Vall de Llo (Gaut.), cap a Prats de Molló (Iserni), Ports de Benasc i Castanesa (Zett,), Pe- 
nyablanca (Timb.), Port de Pallars, Cambredases, Montseny (Bub.), massís de Ruda (GC. et 
S.). —Juny-Ag. 
/ HÍBRID. 
906. — P. Eynensis Rouy et Cam. — P. aurea x frigida Rouy. 
(per la seva habitació a la vall d'Eync.) 
Planta vírido-cendrosa, de rizoma ramilicat, troncs de 3-4 cm., prims, 
ajaguts, coberts de pèls sedosos, aplicats i estesos barrejats, fulles radicals 
s-foliolades, de folíoles trasovades, híspido-piloso-sedoses per les 2 cares, amb 
marge ciliato-argentí, 3-5-dents a l'àpex, amb les dents ovato-rodones, 
quasi iguals, pecíol igual o més curt que'l llim, les fulles caulinars 3-folio- 
lades, subsèssils, totes molt petites, estípules ovades, flors 1-2, mitjanes: 
calze abundantment piloso-sedós, amb els sèpals més llargs i més amples 
que les peces del calicle, pètals d'un groc daurat, escotats, un quart més 
llargs que'ls sèpals. 
Geografia. — Núria, al peu de Finestrelles, 17 Jul. 1904 legi. — Coll de Finestrelles, 
9 Ag. 1913 legit Sen.l, Vall d'Eyne (Pellat et Bonnier, ex Rouy). 
277 
