
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

X 
Gènere 221. — CÓMARUM LL. 
(Greco-llati cómaron (Theophrastus), 49p.2p0v, la Fragaria vesca i l'Arbutus Unedo (9, és a 
dir, la maduixa i l'arbós o cirera de pastor (propiam. el fruit del 464.2p05.) 
Flors d'un porpra fosc, en cimes irregulars, pauciflores, calicle, calze i 
corol'la pentàmers, divisions del calicle esteses o reflexes, les del calze més 
amples i més llargues, rogenques, ovato-acuminades, acrescents, dretes i 
aplicades al fruit, pètals lanceolato-aguts, 2-3 veg. més curts que'ls sèpals, 
estams indefinits, estils laterals, marcescents, fruit poliaqueni, aquenis gla- 
bres, llisos, receptacle ovoide, pelut, esponjós i persistent: plantes herbàcies, 
de rizoma subllenyós, troncs de 2-5 dm., ascendents, radicants a la base, 
vermellosos, pubescents, fullosos, fulles 5-7 foliolades, folíoles oblongues, sub- 
coriàcies, fortament dentato-asserrades, vírido-glabres per sobre, glauco-pu- 
bescents per sota, estípules amples, soldades. 
go7. —C. palustre L. — Potentilla pa- 
lustris Scop. —P. Cómarum Nestl. 
(de palus, per la seva estació en llocs panta- 
nosos.) 
Geografia. — Turberes i llocs pantanosos: Pireneus 
orientals, a Montllouís (Bub.), on és comú (Lap.), Vall 
de Carençà i valls superiors del Tet i de la Cerdanya 
(Gaut.), Pla de Beret (C. et S.), Salardú, Vall de Tredós 
(Soul.tin Hb. Cad.). — Juny-Ag. 

C. palustre 
(1) Sembla efectivament que hi ha parentiu entre les paraules maduixa (cast. fresa) i madrono (cat, arbos), Ír. ar- 
Bousier, encara que dificil de descubrir clarament: així céulus i el castellà vergo, etc. 
278 

