
FLORA DE CATALUNYA 

Gènere 222. -- FRAGÀRIA L. 
(Apareix aquest nom en Mauhaeus Silvaticus, fragum, és la maduixa en Virgili ().) 
Flors blanques o subrosades, en cimes terminals pauciflores, calicle, 
calze i corol'la pentàmers, divisions del calícle més petites, pètals trasovats, 
estams indefinits, estils laterals marcescents, fruit poliaqueni, aquenis col'lo- 
cats en un receptacle ovoide o globulós, carnoso-suculent, glabre, olorós, 
acídul i caduc a la maturitat: herbes perennes, ordinàriament amb estolons 
flagel'liformes, de troncs i pecíols coberts de pèls estesos, fulles 3-foliolades, 
dentades a tot el marge, estípules peciolars. 
Sèpals estesos o reflexes a la maturitat, receptacle dilatat i amb aque- 
nis a la base, no adherent al calze, folíoles glaucescents i pubescents 
RICS La ant er SE dt, A 008. FE. VESCà. 
iSèpals drets i aplicats al receptacle contret i sense aquenis a la base, 
molt adherent al calze, folíoles argentino-sedoses per sota, 
909. F. collina. 
908. — F. vesca. L. 
(de vescus 9), derivat de vescor, que vol di) 
mengivol, com la Castanea vesca.) 
Sinonimia. — Maduixa, maduixera: cast. fre- 
sa, fragaria, mayuela. 
Estolons ordinàriament nombrosos, troncs 
de 2-3 dm., sobrepassant poc o gens les fulles, 
àfils o amb 1-2 fulles florals, generalment sim- 
ples, fulles 3-foliolades, de folíoles grans, ova- 
des, glaucescents i pubescents per sota, dentades, 
totes sentades o la terminal peciolulada, pedi- 
cels gruixudels i coberts de pèls aplicats, sèpals estesos o reflexes a la ma- 
turitat, receptacle dilatat i guarnil d'aquenis fins a la base, no adherent al 
calze, vermell i aromàtic. 

F. vesca 
(1) a fragro, id est odorem reddo, dicta videtur, diu Buahinus, 10400 Apulei censeturs mora lerrestria Servlo 
dicta iuere, cf. Erdbeere i Erdbecrebauim (Arbutus Un.) en alemany. 
(a) Sinònim de esculentus, comestible, edúlis, també, 
