
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 
Rosàcies. G. 223. - Rubus. 
sota, frequentment amb plecs longitudinals (plissées), folíoles finament den- 
tades, ovades, acuminades, la terminal subcordiforme i llargament peciolu- 
lada, les mitjanes breument peciolulades, les inferiors sentades, estípules l- 
nears, flors grans, blanques o resades, en panotxa subcorimbiforme, sèpals 
verds, orlats de blanc, tomentosos, estesos, cóncaus, estams més curts que'ls 
estils o quasi iguals, receptacle erissat, fruit negre, lluent, drupes petites i 
nombroses. 
Geograf.a. — Vores i clarianes dels boscos: vulgar, segons Lap., comuníssima a la regió 
subalpina de Montlouis (Gaut.), Pir. del Ariège (Rouy.). — Juny. 
N. B. Creu Costa que a Catalunya s'ha confós amb el R, thyrsoidéus VVimm., que és 
la espècie veritablement comuna, 
g17.—R. caesius L. 
(del llatí caesius, que és blau, per la coloració 
blavenca del fruit madur.) 
Sinonimia —Romaguera de rostoll, cast. zar- 
za macho, parrilla, zarceta de los rastrojos. 
Turions prims, ajeguts, rodons, glabres 0 
pubescents, glaucescents, amb petits agullons 
setiformes, drets o ganxuts, fulles totes 3-folio- 
lades, folíoles — pubescents, verdes per les 2 
cares o grisenques per sota, grosserament dén- 
tades, la terminal ovato-cordiforme o trilobada, 
les laterals a veg. lobades, pecíol comú canaliculat, flors blanques, inflorescèn- 
cia petita corimbiforme, pubescent, amb algunes glàndules fines i petits agu- 
llons, sèpals verds, llargament acuminats, aplicats, pètals ovats, escotats, es- 
tams iguals als estils verds, drupes 2-5, grosses, 
blavenques, glabres, àcides: planta molt poli- 
morfa que s'Hibrida amb la majoria de les al- 
tres espècies. 

R. caesius 
Geografia — Torrents, marges i' vores de camins: 
Alt Vallès, Montseny, l'Urgell, a Bages, Ribas el altbi. 
— Vich (Mast.), Camprodón, Olot (Csta.), Vilallar 1 
Fontxelina, S. Silvestre, entrant a la vall de Castanesa 
(Csta.). — Maig-Set. 
g18. — R. corylifolius Sm. — R. alter- 
niflorus x caesius (Sudre). 
(corylus, l'avellaner, per la semblança de les 
R. corylifolius I fulles.) 

286 

