ds al al 

FLORA DE CATALUNYA 


Rosàcies. G. 223. - Rubus. 
Turions angulosos, estriats, glabres, amb agullons rectes, petits, però 
vulnerants, fulles dels turions 35-foliolades, les demés 3-foliolades: folíoles 
ovades, acuminades, doblement asserrades, la terminal més gran, cordiforme, 
ovada, les laterals -- inequilàteres a la base, verdes i glabres per sobre, 
grisenques i tomentoses per sota, Aors blanques, en panotxa corimbosa: pe- 
duncles oberts, amb alguns petits agullons i setes: sèpals ovato-acuminats, 
tomentosos, oberts o reflexes, drupes nigro-violàcies. 
Geografia. — Boscos i sots de l'Espanya central, r. (NVR.), boscos de Montsolí (Vay.), 
Vall d'Aràn, Arties, Salardú, Tredós, Bagergue (Llen.), videt Pau. — Juny-Jul. 
919. —R. Bellardi VVeshe. — R. glan- 
dulósus Bell. 
(Dedicada a Carlo Antonio Ludovico Bellardi, 
de Cigliano, 1741-1826, col'laborador de Allioni, 
glandulósus, per les glàndules de peduncles i calze.) 
Turions cilíndrics, glaucescents a l'ombra i 
vermellosos al sol, coberts d'agullons setiformes 
i de glàndules estipitades d'un color purPúreo- 
violat, fulles 3-foliolades, folíoles, grans, verdes 
i pubescents, especialment pel revers, reticu- 
lato-venoses per sota, finament dentades, la 
terminal el'líptica, bruscament i llargament 
acuminada, escotada a la base, les laterals ovades, peciolulades: pecíol comú 
no canaliculat, estípules estretes, linears, flors blanques, en panotxa curta, 
penjant, difusa, peduncles estesos, peluts, fortament aciculato-glandulosos, el 
mateix que'l calze, sèpals verds, orlats de blanc, lanceolats, llargament acu- 
3 minats, drets a la maturitat, pètals oblongs, 
estrets, atenuats a la base o trasovato-espa- 
tulars, estams pàl'lids, nombrosos, més llargs 
que'ls estils verds o subrosats, drupes negres, 
lluents, nombroses. 

R. Bellardi 
Geografia. — Boscos de pins'i de faigs de les mun- 
tanyes: Montseny, al peu del salt de Gualba. — Ribes, 
Vidrà, Besora, Llaers, Collsacabra, Camprodón (Vay.), 
cap a les Bordes i el Portilló (Zett.), Prats de Molló 
(Lap.). — Juny-Ag. 
920. — R. hirtus VValdst. et Eit. 
(de hirtus, que significa pelut, selós: Per pre- 
sentar abundants acicles.) 

R. hirtus 
287 
