
FLORA DE CATALUNYA 
Rosàcies. G. 224. - Rosa. 
liolades, folíoles ovades o trasovades, Primes, no lluents per sobre, glauces- 
cents per sota, frequentment obtuses, més fondament i amplament asserra- 
des, estípules estretes, amb les orelletes agudes o dreles, bràcties primàries 
estretes i dretes, Aors blanques, en corimbus, raram. solitàries. 
Raça R. vepens Scop. — Troncs febles, ajaguts, a veg. radicants, flors 
quasi sempre solitàries, pedicels glandulosos, botons curts, ovoides, contrets a 
l'àpex, sèpals ovats, bruscament i llargament atenuats, subenters, reflexes, 
cadues, pètals més llargs que'l calze, columna estilar glabra, sortida d'un 
disc quasi pla, igual als estams, fruit petit. 
B bvacteata G. et G.— Troncs drets, flors en corimbus, adornats de 
moltes bràcties. 
Geografia. — Vores dels camps, sots i llocs pedregosos: Olot, Amer, N." S." del Mont, 
Viladrau, Collsacabra, Vich r. r. (Masf.), aprop de la Fontsalada (Vay.), S. Joan de les Aba- 
desses (Compn.l), comú al Pireneu Or., la Manera (Lap.), Vall del Tet (Gaut.), la Vall 
d'Aràn, a Banyeres de Luchon (Zett., Bub.), de les Bordes a Artiga de Lin (Llenasi), mun- 
tanyes orientals de Bages, Collsuspina, Moyà (Font). 
La 8 bracteala G. et G., a Freixanet, Castellfullit, Montsolí, Sant Hilari, Viladrau (Vay.). 
També creiem que pertany a ella la planta que portà Llen. de la Vall d'Aràn, La raça 
R. repens Scop. a Ripoll (Senn 1). — Maig-Jul. , 
926.—R. stylosa Desv., subsp. de la 
R. communis Rouy (apud Rouy). 
(al ludint a la longitud de la columna estilav 
respecte al disc.) 
Arbust de troncs llargament sarmentosos, 
no decumbents, agullons forts, dilatats, forta- 
ment falciformes, fulles caduques, 5-7-foliola- 
des, folíoles ovato-agudes, d'un verd pàllid, 
simple o doblement dentades, estípules supe- 
riors i bràcties poc dilatades, flors blanques, 
amb ungla groguenca, rarament d'un rosa 
clar, en corimbus o solitàries, pedicels llisos o 
híspido-glandulosos, sèpals apendiculats, reflexes després de la floració, ca- 
ducs durant la maturació, pètals iguals al calze, columna estilar glabra, molt 
més curta que'ls estams, sortida d'un disc cònic ben marcat, estigmes glabres, 
en capítol oblong, fruit grosset. 

R. stylosa 
Geografia. — Boscos i sots: Tragurà (Vay.). — Juny. 
N. B. No havem trobat cap més cita d'aquesta espècie, ni d'autors espanyols ni es- 
trangers, 
