FLORA DE GA IVA UN YA 
Rosàcies. G. 224.- Rosa, 
Geografia. — Torrents de la regió alpina del Pireneu, torrents de Núria. — La Molina, 
la Cerdanya, Set Cases, Costabona (Vay.), Vall d'Eyne (Bub.), cim de la Maladetta i Casta- 
nesa (Zett.), roques d'Artiga de Viella (Llen.l). 
La y intermedia G. et G. a Núria, Solaneta de Costabona (Vay.). 
La : pallens G. et G. a la Barragana, apr. de la frontera (Vay.), Vall d'Aràn (Llen.l). — 
Jul.-Ag. 
929. —R. myriacantha DC. —R. pim- 
pinellifolia Ser. ò adenophora G. et G. 
(del grec popiot, Sens nombre, òxavda, agulló, per 
la infinitat que de ells té la planta, pimpinelli- 
folia, per la semblança de les fulles amb les de 
la Pimpinella, adenophora: àòúv, glàndula, i la 
terminació phora, que porta, és glandulosa.) 
Arbust petit, ramificat, vermellós, cobert 
d'agullons prims, llargs, rectes, barrejats de 
REL acículs i glàndules, fulles ordinàriament 7-9-/o- 
liolades, folíoles el'líptiques, petites (I-15 mm.), 
verdes i glabres per sobre, glaucescents i cobertes de glàndules per sota, do- 
blement dentades o glanduloses, pecíols aculeato-glandulosos, estípules estretes, 
amb les orelletes divergents, glanduloso-pestanyoses, flors blanques, grans, 
solitàries, pedicels copiosament híspido-glandulosos, sense bràcties, sèpals 
lanceolato-linears, enters o quasi enters, glandulosos, drets, persistents, pè- 
tals el doble llargs que'l calze, estils peluts, fruit globulós, gros, rubro- 
negrós, aciculato-glandulós. 

Geografia.—Erms i terres àrides: la Segarra, des de 
les muntanyes de San Magí fins a Sta. Cecilia de Mont- 
serrat, atravessant el Llobregat per Castellgalí, cap a 
Vallhonesta, part de Bages, Montsant. — Coll de Tosas, 
al Piren., Tartafull, Sanahuja, Conca de Tremp (Csta.), 
de Cervera a Alujes (Compú.l): Prats de Rey, Pedrafita 
(Puigg.l), Horta (Bolós). — Juny-Ag. 
930. — R. spinosissima L. (VVY., Prody. 
HI, 211). —R. pimpinellifolia L. a typica 
(Fiori, Flora d'Italia, 1-594). 
(llatí spinosus, en grau superlatiu, planta molt 
espinosa.) 

R. spinosissima 
Planta de gran afinitat amb la anterior, de 
295 
