PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENGUES 
Gènere 226. — POTÈRIUM L. 
(Grec roríptov, nom de pl. en Dioscor., també en Plini, significa copa o vas, 
per la forma del calze (1), ) 
Flors ordinar. polígames, verdoses o vermelloses, apètales, en espigues 
capituliformes, terminals, bracteolades, formades de flors femenines a l'àpex 
i de flors hermafrodites o masculines abaix: calze de tub turbinat, llim de 
4 divisions caduques, sense calicle, estams 20-30, flexuosos, penjants, inserts 
a la gorja del calze, 2 estils terminals, filiformes: estigmes amb plomell ver- 
mell, fruit 2-3 aquenis tancats al tub pel calze tetràgon, endurit o suberós, 
herbes perennes, de fulles alternes, imparipinnades, amb estípules foliàcies. 
Anguls del fruit amb cresta prima, aguda, ordinar. entera, cares guar- 
nides de fossetes de vores denticulades, més curtes que les crestes, 
1 942. P. muricàtum. 
Anguls del fruit amb cresta gruixuda, sinuosa:, cares reticulades o tu- 
ISA ICI A A a as a a tg ral ge, DE 
Crestes dèbilment sinuoses, cares rugoso-denticulades, 
943. P. dictyocarpum. 
2 i Crestes fortament sinuoso-fistonades, cares tuberculoses, tubèrculs ro- 
dons, tan alts com les crestes que comuniquen al fruit una forma 
OVOIGC Ra a ca i DO a Ma aa OA EE ICE AC 
942. — P. muricatum Spach. — Subsp. 
del P. Sanguisorba L. (apud Rouy). 
(del llatí murex, múricis, abrulls o candells, per 
l'aspecte tuberculós del fruit.) 
Tronc de 2-8 dm., dret o ascendent, fre- 
quentm. difús, angulós, per lo comú pilós o 
eriçat a la base, fulles glabres i glaucescents, 
les radicals llargament peciolades, amb 9-25 
folíoles, folíoles peciolulades, ovades, truncades 
a l'àpex, truncades, cordiformes o reniformes 
a la base, les fulles superiors sentades, amb 
folíoles menys nombroses, més estretes i més 
petites, estípules foliàcies, inciso-dentades, espigues globuloses, compactes, 

P. muricàtum 

(1) Propiament és un diminutiu de TOTTP, així com apa TT p i RQATTÍPION, que és una copa més gran: el pri- 
mer de Ty(), que és beure: i l'altre de XEGANYOU, verb que vol dir mesclar, perqué s'hi barrejava el vi i l'aigua. 
304 
