
PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIENCIES 

Rosàcies, G. 228. - Alchemilla. 
946. — A. arvénsis Scop. 
(pl. campestre.) 
Anual, arrel prima, tronc de 5-25 cm., as- 
cendent o ajagut, simple o ramificat, pelut, 
fullós: fulles fabel'/liformes, atenuades a la ba- 
se, en forma de tascó, breument peciolades, 
3-partides, divisions cuneiformes a la base, 
2-4-fides, estípules soldades en una espècie de 
veina foliàcia, fèsa per les vores, flors verdoses, 
petites, en glomèruls opositifolis, sentats i 
protegits per les estípules, divisions del calze 
ovades, les del calicle dentiformes, quasi invi- 
sibles, 1-2 estams, aquenis ovoides. 

A. arvènsis 
Geografia. — Prats i camps arenosos: Terrassa, no escassa als sembrats de la Pineda, a 
l'Ubach, a la font de la Portella, comú als camps de Vidreras, Montseny, St. Hilari, valls 
pirenenques, Vall d'Hebrón, al peu de l'antic monastir (Salv.l), comarca de Bages, Puigreig, 
Marlès, Serrateix, Sallent (Puj.), la Sellera (Cod.l), Vich (Masf.), Olot (Bolós), a la Vall 
d'Aràn, cap a Viella (Llen.l), Montartó, Ruda (C, et S.). — Abr.-Jul. 
947. — A. glabérrima Schmidt. — A. 
pyrenaica Dufour. 
(superlatiu de glaber, glabra, glabrum, Per 
carèixer de toment, pyrenaica, al ludint a la seva 
estació.) 
Perenne, glabra o subglabra, troncs de 
1-2 dm., prims, ajaguts o ascendents, fulles 
orbicular-ramiformes, palmatífides, amb 7-9 
divisions dentades solament a l'àpex, dents 
grosses, agudes, molt fondes, a veg. digili- 
formes, estípules superiors inciso-estrellades, 
flors groguenques, les més grans de totes les 
espècies, divisions del calze i calicle molt desenrotllades, esteses en estrella 
després de l'antesi. 

A. glabérrima 
Geografia. — Roques i pastures de la regió alpina: Carençà, Coma de Vaca r. (Vay.), 
Prats-Balaguer (Gaut.), port de Benasc, Castanesa, Benivé (Timb.l, Bub.), Montartó, Tre- 
dós (C et S.). — Jul.-Ag. 
308 

