
FLORA DE CATALUNYA 

Rosàcies. 

A. vulgàris 
G. 228.- Alchemilla. 
948. — A. vulgàris L.. 
(Per ser comuníssima.) 
Sinonímia. — Pota de lleó, herba botera, 
cast. pie de león, /v. pied-de-lion. 
Perenne, glabra o erissada, troncs de 1-3 de- 
címetres, drets o ascendents, fulles sub-renifor- 
mes, palmatilobades, grans (8-9 cm. d. les ra- 
dicals), verdes per les 2 cares, amb 7-11 lòbuls 
amples i superficials, dentalo-asserrats i pesta- 
nyosos en tota la seva extensió, estípules den- 
tades, inflorescència glabra, flors d'un verd 
groguenc, petites, en cimes difuses, calze i calicle generalm. Poc estesos des- 
prés de l'antesi: planta molt polimorfa. 
Subsp. A. coridcea Buser. — Planta totalment glabra, troncs bastant 
més llargs que les fulles radicals, grans. 
Geografia.— Prats, pastures i boscos de les regions altes, Montseny, Coll de Pal, Núria. 
— Viladrau, Berga, Surroca (Csta.), Set Cases (Isernl), regió inferior i alpina dels Pireneus 
(Vay.). 
La A. coriàcea Buser. — Al Montseny i Coll de Pal. — Juny-Ag. 

A. pubéscens 
949. — A. pubéscens LamÉ. — A. vul- 
garis L. 8 subserícea G. et G.— A. mon- 
tàna VVilld. 8 Lapeyrousii Buser. 
(de pubéscere, pel foment fi que la recobreix, 
montana, per la seva estació.) 
Perenne, de 10-15 cm., tota ella coberta de 
pèls blancs, fins i estesos, salvant la base de 
troncs i pecíols que són aplicats, troncs ascen- 
dents, flexuosos, prims, quasi una veg. més 
llargs que les fulles radicals, aquestes llarga- 
ment peciolades, subreniformes, palmatiloba- 
des, petites (2-3 cm. d.), pubescents per sobre, 
piloso-sedoses per sota, amb 7-9 lòbuls superficials, amples, totalment den- 
tato-asserrats, pestanyosos, omlats d'una estreta franja argentina formada per 
les pestanyes, flors groguenques, petites, en cimes de glomèruls, sèpals curts, 
drets després de l'antesi. 
309 
