PUBLICACIONS DE. L'INSTITUT DE CIENCIES 

Rosàcies. G. 228. - Alchemilla. 
Geografia. — Prats i pastures de les altes muntanyes, Montseny, Coll de Pal i Puigllan- 
sada, Núria, — Cap a Costabona, de la Cerdanya fins a Andorra (Vay.), Montgrony (Sen.l), 
Prat de Benasc (Timb.). — Juny-Ag. 
950. — A. alpína L. 
(alpinus, per la seva estació.) 
Perenne, vizoma gruixut, negrós, llenyós, 
que produeix estolons curts, troncs de 1-2 de- 
címetres, drets o ascendents, coberts de pèls 
sedosos, aplicats, I-2 veg. més llargs que les 
fulles radicals, aquestes orbicular-reniformes, 
palmatisectes, verdes i glabres per l'anvers, 
piloso-sedoses i algo satinades pel revers, les 
radicals llargament peciolades, les caulinars 
subsèssils amb 5-7 folíoles lanceolades o lan- 
ceolato-oblongues, dentades solament a l'àpex, 
dents pelites, acuminades, connivents, orlades d'una franja blanca procedent 
del toment sedós inferior, flors groguenques, mitjanes, en cimes de glomèruls 
compactes i apropats. 

A. alpina 
Subsp. 4. glomerdta G. Cam. — Fulles radicals de 5-7 folíoles, mai ex- 
clusivament de 5 en un mateix individu. 
Geografia.—Roques i pastures de les altes muntanyes: Montseny, Puigllansada, Núria. 
— Cim de Matagalls, Berga, ports de Viella i de Benasc, la Maladetta (Csta.), Set Cases 
(Isernl), Renclusa i Benasc (Zett.), comú a tota la Vall d'Aràn (Llen.l). 
La subsp. A. glomeràla G. Cam. — Al Montseny, roques de Puisacarbassa, al Cadí i Nú- 
ria. — Juny-Ag. 
951.-— A. saxàtilis Buser. — Subsp. de 
la A. alpina L. (apud Rouy). 
(saxum, seix o roca, com petraea, per la estació 
de la planta, per llocs rocosos.) 
Sinonimia. — Herba desinflamatoria a la re- 
gió alta del Pallaresa. 
Perenne, rizoma amb estolons llargs, troncs 
de 1-3 dm., drets, prims, 3-5 veg. més llargs 
ED ES que les fulles radicals, aquestes orbicular-reni- 

310 

