
FLORA DE CATALUNYA 

Pomàcies. G. 233. - Pirus. 
des, dentades o fistonades, llim 1 veg. més llarg que'l pecíol, albo-tomentós per 
sota: flors d'un blanc rosat, grans, en umbelles terminals, pedicels i calze 
tomentosos: poma grossa, globulosa, glabra, umbilicada, dolça a la maturitat. 
Geografia. — Cultivada i subespontània des del litoral fins a Ribas i Queralbs, — Abr.- 
Maig, fr. Set,-Oct. 
961. — P. acerba DC. -—Malus acerba 
Mérat. 
(acerbus, de gust aspre, que és el del fruit.) 
Presenta gran afinitat amb l'anterior, de la 
qual s'ha considerat mera raça o varietat, i 
s'en distingeix per la talla més Pefifa, arrel poc 
ramificada, cònica, borrons peluts, no tomen- 
tosos, fulles verdes pel revers, primerament pu- 
bescents sobre els nervis i a la fi glabres, llim 
per lo menys Z veg. més llarg que'l pecíol, pe- 
dicels i calze glabres o pubescents, poma gros- 
seta (2-2'5 em. diàm.), de sabor molt aspre. 

P, acerba 
Geografia.—Boscos i bardissars: Bagà, bosc de les Adous del Bastareny i cap a Rebost, 
St. Hilari i Montsolí, cim de S. Miquel Sulterra, boscos del castell de la Molina, muntanyes 
d'Olot, N.: S.' del Mont (Vay.), Montserrat, a la font del Pi (Marcetl). — Abr.-Maig, 
962. — P. amygdaliformis Vill. 
(per les fulles semblants a les del ametller.) 
Sinontmia. — Perelloner. 
Petit arbre o arbust de 2-4 m., frequent- 
ment espinós, borrons tomentosos, fulles Jan- 
ceolades o el'líptico-estipulades, coriàcies, ente- 
res o molt finament denticulades, albo-tomen- 
toses al principi i a la fi glabres, llim 2-6 veg. 
més llarg que'l pecíol, flors mitjanes, en corim- 
bus simpies de 6-r2 flors, pedicels llargs, lla- 
nosos, calze de lòbuls persistents, pètals Pubescents a l'ungla, anteres purpú- 
reo-violades al botó, 5 estils més curts que'ls estams, llanuts a la meitat 
inferior, poma petita, subglobulosa, poc atenuada a la base. 

P. amygdaliformis 
LS 
— 
4 5 
